219 



tartja meg, melyet mászása közben mutat, egészen egyenes a petevezeték 

 és ennélfogva az íveltség nem jellemző rája. 



Stoppenbrink (p. 517.) a petevezetéknek, melyet ő peteszíkvezeték- 

 nek (>>Eidottergang<<) nevez, három szakaszát különbözteti meg : fejvégi, 

 tágult szakaszát, a tubát, középső szíkkapukkal és szik- 

 tölcsérekkel ellátott szakaszát (>>Region der Dotterpfor- 

 ten und Dottertrichter<<) és farkvégi végső szakaszát (>>Endabschnitt<<), 

 melyet a Dendrocoelum /.-ban héj mirigyes szakasznak nevez- 

 hetnénk, mivel a tojáshéj képzéséhez hozzá járuló állomány oda ömlik. 

 Noha ezek az egyes részek egymástól nem különödnek el élesen, a Den- 

 drocoelum-hun fekvésükön kívül szöveti szerkezetükben is találunk 

 megkülönböztető bélyegeket. Stoppenbrink eme felosztását már több 

 Tricladus-ra. is alkalmazták : Micoletzky (p. 415.) a Planaria alpiná-ra., 

 Sabussow [2.] a Pl. wytegrenis-ve, Ude a Pl. gonocephalá-ra.. Felosz- 

 tását én is követem. 



Tuba. A petevezeték rostralis kezdeti szakaszának kitágulását 

 már JijiMA leírja, a. Planaria polychroá-han (p. 414.). Mint külön szerepű 

 szakaszt, azonban részletesen csak Mattiesen ismerteti és rajzolja le 

 éppen a mi állatunkban (p. 278. és Taf. X., Fig. i.). A tubát Mattiesen s 

 vele együtt később Stoppenbrink (p. 524.) és Sabussow [2.] (p. 161., 162.) 

 receptaculum seminisként fogják föl. Ude azonban (p. 346.) arra a két- 

 ségtelenül eldöntött dologra mutat reá, hogy receptaculum seminisként 

 a korábbi szerzők >>uterusa<< szerepel, tehát nem tekinthetjük a tubát is 

 receptaculum seminisnek. 



Hogy valamely szervet receptaculum semi- 

 nisnek tekinthessünk, ahhoz csak az szükséges, 

 hogy befogadója és megtartója legyen egy más 

 egyedtől származó spermatömegnek a sperma 

 további rendeltetéséig. Mivel ilyen, a megtermékenyítésig 

 megőrzött sperma úgy a régi szerzőktől >>uterus<<-nak nevezett szervben, 

 mint a tubában található, kutattam az után, hogy a két szerv közül 

 melyikben van több sperma és melyikben időzik ez tovább. Vizsgálat alá 

 vettem 42 állatból — 21 hím és 21 női érettségűből — készült metszet- 

 sorozatot. Egész állatból erre a czélra csak 19 metszetsorozatom van. 

 Van azonban külön a fej végről a tubával 14 és a fark végről 

 az »uterus«-szal 9. Voltaképen tehát 33 tubát és 28 »uterus«-t vizsgáltam 

 meg. Ügy a hím, mint a női ivarérettségű állatokban 31 esetben zsúfolva 

 találtam a tubát spermával és kettőben (egyik hím és egyik női ivarérett 

 volt) keveset leltem belőle, de mégis ezekben is volt. 12 hímivarérettségü 

 állat >>uterus<<-ában csak egy esetben találtam spermát (bőven) és egynek a 



