222 



sejtek előállította termék vegyi hatása a spermák petefészekbe jutásának 

 megakadályozására való, a petesejtek tubába jutását pedig a petefészekre 

 ráboruló testbéli izmok feszítő hatásán kívül a tuba szájadékáról a pete- 

 fészekre átnyúló izmoknak kell elősegíteniök. A záróizmok, melyek a 

 zárósejteket jól egymáshoz préselik, a petesejtek kinyomulásakor el- 

 ernyednek és a tuba átlóirányú rostjai mintegy nyelő mozgást végezve, 

 kiszívják a petesejteket fészkükből. 



Szik kapus szakasz. A petevezetéknek a tubára következő 

 és leghosszabb szakaszát mélybe nyomult (Stoppenbrink p. 518.) 

 csillangós hám béleli. A csillangókat már Minőt is leírja (p. 440.) 

 és említi később Jijima is (p. 414.). A vezeték hámját részletesen Jijima 

 ismerteti, de ő, miként Ude rámutat, a hámsejtek testének két külön 

 rétegre válásától megtévesztve, a hámot kétrétegűnek írj a le. De főként 

 félrevezette Jijimát az, hogy ő a petevezeték farkvégi szakaszára alapí- 

 totta nézetét, a hol rendes alapi hártyán ülő hámsejtek és azoktól kifelé 

 az izomrostok sejtmagvas rétege van. Kennel azonban már 1879-ben 

 (1882.) csaknem helyes képet nyújt a mi állatunk vezetéki sejtjeiről, 

 mondván, hogy : >>.... körteszerű alakjuk van hosszú nyéllel, és körös- 

 körül számosan állanak ; a vastag végrész a maggal a kerületen fek- 

 szik, holott a sok keskeny nyél sűrűn egymáshoz szorul és a pete- 

 vezeték voltaképeni falát alkotják* (p. 141., Taf. VII., Fig. 3.). Kennel 

 még nem ismerte a vezeték izomzatát és nem tudta, hogy az izom- 

 rostok magvas része ép úgy és ép olyan nyélen ül, mint a hám- 

 sejteké; ennélfogva állíthatta, hogy egy keresztmetszetben sok sejt 

 van. Voltaképen azonban csak öt-hat található (IV. t. 32. ábrája). Kez- 

 detben magam is sokkal többet gondoltam, a míg nem sikerült az I. 

 tábla 14. A ábrán látható módon a hámsejtek határát az ott levő sejt- 

 közi ragasztó állomány alapján vékony metszetben vastimsó (12 óra) — 

 haematoxylin — (12 óra) — festéssel kimutatnom. Addig IvENNEL-lel 

 azt hittem, hogy a sejtek az összefüggő rétegben csak igen keskeny 

 részükkel szerepelnek. A mint azonban a 14. A. ábrán látható, a sejtek 

 rendkívül hullámos határvonalúak, úgy, hogy egy a sejt felületére merő- 

 leges optikai átmetszet egy sejtnek határfelületét 5 — 6 helyen is talál- 

 hatja és akkor megannyi sejt határait véljük láthatni. 



Az űrtért bélelő összefüggő réteg éppen úgy, mint a garathámé, 

 összehúzékony elemek módjára viselkedik a festékekkel szemben. A pete- 

 vezeték űrtere rendes állapotban igen szűk, azonban a petesejtek és a 

 szíksejtek nagy tömegének vezetésekor igen ki kell tágulnia. Az egyes 

 hámsejteknek az összefüggő rétegbe eső része a csatorna hosszában meg- 

 nyúlt. — A sejtek c s i 1 a n g ó i (32. ábra cil) hosszabbak maguknál a 



