227 



bemélyedéseket, mint a sejtfelület megnagyobbítására szolgáló képle- 

 teket a nagy tömegénél fogva aránylag kis felülettel biró sejt nagy- 

 fokú anyagcseréje teszi szükségessé. A felületnek ez alakulatai a tojás- 

 rakás idejére, mikor a sejt teljesen megnőtt, eltűnnek. A csatornák, 

 üregek nem mindig olyan üresek, mint azt a rajz mutatja ; lehetnek 

 egészen csukottak, vagy alvadékkal teltek, 



A sejt élénk működéséről tanúskodnak a b e n n ü k kimutat- 

 ható különféle állományok is. Egyfélét már Kennel föl- 

 ismert finom szemecskés lerakodás képében, melyet megaludt folya- 

 déknak tekint. Ez a szemcsézet éppen úgy, mint a periviscerahs 

 nyújtványos kötőszövetben, itt is különösen ZENKER-féle folyadék 

 után látszik jól, ellenben formolsalétromsavval, valamint osmiummal rög- 

 zített sejtekben éppen úgy hiányzik, kioldódott, mint a kötőszöveti sejtek- 

 ből. E folyadékszerű állományon kívül még három másféle állományt 

 mutathatunk ki, és pedig legnagyobb mennyiségben glykogent (lásd 

 32. ábra), mely szemcsékben van elszórva. Kevesebbet találtam elszórt 

 apró szemek képében apró savi festékektől színeződő (acidophi') s z e- 

 mecskéket, melyek ApÁTHY-féle hármas festésben sárgára, I. A. 

 jegyű haem.atein-eosinnal élénk (nem sötét) pirosra színeződnek. 

 Lisztkukaczczal táplált állatokban nagy zsír cseppek láthatók. 

 Szóval megtaláljuk bennük mindazokat az ele- 

 meket, melyeket a kötőszöveti sejtekben, a 

 hol azok majd továbbítandó k, majd tartalék- 

 ban maradnak. De a szíksejtekben is csaknem 

 ugyanezek az elemek mutathatók ki, habár más 

 arányban, kivéve az itt nem formáitan fellépő 

 állományt. Tehát a szik kapuk felett álló óriási 

 sejtek nem nyálkás élkor csosodásban levők, 

 mint LoMAN é s Graff vélik, hanem tartalék tápanyag- 

 nak, és pedig egy folyadékszerű állománynak, 

 glykogennek, zsírnak és kevés savkötő szeme cs- 

 kéknek raktározására szolgálnak. És nem szen- 

 vednek korcsosulást különösen azért sem, mert 

 m i t o c h o n d r i á k bennük i s b ő v e n találhatók. Mivel 

 a petevezeték felől pelliculájuk nincsen és a protoplasma a szíkkapu 

 űrterével közvetetlen érintkezésbe lép, a raktározott anyagot a pete- 

 fészekbe üríthetik. 



A Tricladida tcrricolák hasonló helyzetben többedmagukkal fel- 

 lépő sejtjeinek váladékáról Graff ([3.] p. 156.) valószínűnek tartja, 

 hogy annak chemotacticus hatással kell lennie a sziksejtekre, hogy ezek 



15* 



