229 



lenül táplálkoznak, vagy pedig a vezetékbe ürült 

 termékeiket a vezeték pillái hajtják fel a tubába. 



E nagymennyiségű táplálóanyag miatt élősködő Protozoonok az 

 említett Cmííos/>oníím^ is szívesen keresik fel az óriási sejteket. Az élős- 

 dieket gyakran egy többszörös vékony, hártyás burok veszi körül (lásd 

 a mikrophotogrammán a sejt szélét), melyekkel talán a sejttest véde- 

 kezik ellenük. A BENDA-féle mitochondriás színezéssel azonban az tűnik 

 ki e burkokról, a sej testtől elütő színezödésük alapján, hogy idegen 

 testek az óriási sejtekben. 



Héjmirigyes szakasz. A petevezeték utolsó, fark végi 

 vagyis héj mirigyes szakaszaként az ivarnyílás mögött harántul haladó 

 és később a másik oldalival egyesülő részt tekintjük. Az egész szakasz 

 a harántsíkban ahg 1I/2 milhméter kiterjedésű. Határa jobbfelől a 

 penispapilla tövének oldalszélén átmenő, balfelől az izmos mirigy- 

 (»musculöses Drüsenorgan« — Jijima) bulbusának szintén oldalszélén 

 áthaladó sagittalis síkba esik. A petevezeték középső és mellső szaka- 

 szával szemben jellemzi az, hogy rendes (nem mélybe nyomult) hám- 

 béleli. Fala és ezzel együtt az egész csatorna vastagabb, mint a középső 

 szakaszban. Megkülönbözteti a középső szakasztól az a nem lévő bélyeg 

 is, hogy rajta szíkkapuk és így óriási sejtek nincsenek. És jellemzi 

 főként az, hogy a tojáshéj képzéshez hozzá járuló mirigysejtek vála- 

 dékukat túlnyomó részben ebbe a szakaszba öntik. 



A bélelő hámsejtek, különösen a női ivarérettség idején, 

 magasak. Az egyes sejtek szabad fölülete domború. A sejtek csillan- 

 gósak, mint a középső szakasz sejtjei. A csillangók basalis testecskéit 

 és egy, csaknem a sejtek alapjáig nyomuló fonalkészüléket Zenker- 

 féle rögzítéssel és vastimsó-haematoxyhn-festéssel jól ki lehet mutatni. 

 Hogy a fonalkészülék szálai csillangó gyökerek-e avagy támasztófona- 

 lak, ez idő szerint még nem tudom megmondani. A hámsejtek test- 

 állománya egyneműnek látszik. A sejttest a mirig37^sejtek kivezető- 

 csatornáinak átjáróhelyéül szolgál. A mirigy csatornák itt is ép úgy 

 intracellulárisan haladnak és intracellulárisan is szájadzanak, mint a 

 kültakaróban. 



A héj mirigyes szakasz izomzata sokkal fejlettebb, mint a 

 középső szakaszé. Belső, körkörös rostok, középső átlóirányú és külső 

 hosszanti rostok rétegét lehet benne megkülönböztetni. Találhatók 

 olyan félig körösen haladó rostok, melyek elhagyják a vezeték izom- 

 rétegét és a test hát- vagy hasoldali izomtömlőjébe folytatódnak. 



