242 



izomzata tehát külső és belső körkörös rostoknak (melyek a flagel- 

 lum végén egy sphinctert alkotnak) egy rétegéből, vékony sugárirá- 

 nyú rostokból és főként azonban a már JijiMÁ-tól is látott hosz- 

 szán ti rostokból áll. 



A flagellum kitüremlítésére nézve a penispapillával közös hosz- 

 szanti rostok a legfontosabbak. Ez valószínűleg ugy történhetik, 

 hogy a penis nyugilmi helyzetében U, S vagy írott v módjára 

 görbült izomrostok összehúzódván, kiegyenesedni törekednek. Ugyan- 

 akkor a penispapilla szájadékának csak kissé kell tágulnia, hogy 

 rajta a kiegyenesedni törekvő izmok kifordítsák a flagellumot. 

 A hosszanti rostok ezután a flagellum ide-oda mozgatására valók. 

 A flagellumnak kifordított helyzetében a vastagabb körkörös rostok 

 külső felületére kerülnek és így a párosodás alkalmával összehúzó- 

 dásukkal a szükséghez képest vékonyabb csővé formálhatják a flagel- 

 lumot. A végét pedig egészen hegyesre húzhatják össze az ott sűrűb- 

 ben álló körkörös rostok. 



Kötőszövet. A Dendrocoelum penise kötőszövetének azért 

 van nag}' fontossága, mert félreismerhetetlenül kötőszöveti sejtet elő- 

 ször onnan rajzolt le Jander 1897-ben (Taf. 14., Fig. 25.). Valóban, 

 az egész állatban legkönnyebben a penisbeli kötőszöveti sejteket ismer- 

 hetjük ily énekül fel. Magvas sejtteste ugyanis csak kötőszöveti sejtek- 

 nek és az izomrostoknak meg a dúczscjteknek foglaltatik a penis- 

 papillában. Ez utóbbi két sejtféleségnek magkörüli sejttestét, szemben 

 a kötőszöveti sejtek testével, az erősen chromatikus színeződés és 

 gerendázatos — rácsozatos — szerkezet jellemzi. Azok a sejtek tehát, 

 melyeknek magkörüli része I. A. jegyű haemateintól vagy tolui- 

 dinkéktől (osmium után) nem kékre, vastimsó-haematoxylintól 

 nem feketére színeződik, mind kötőszöveti sejtek. Velük pedig 

 egyebütt könnyen összetéveszthető mirigyek sejtteste a penistől 

 messze esik. 



A bulbusban nagyon kevés és az izomrostoktól össze-vissza lapí- 

 tott kötőszöveti sejtet lehet látni. A penispapillában azonban 

 annál több van. A fal középrészében, főként a külső körkörös izomzat 

 sejtmagvas rétegén belül feküsznek. Találhatók a flagellumban is. 

 Jander szerint sejtfestük kerek vagy hosszúkás (p. 176., Fig. 25.). 

 Hosszúkásaknak csakis a penistengelyen áthaladó síkban látszanak, 

 mert a sejtek a hengeres penisben a felület szerint ellapultak. Érintői 

 síkban nézve őket, a penis hosszában kissé valóban megnyúltak ; külön- 

 ben elég egyforma kitérj edésűek. >>A kötőszöveti sejtek nyújt ványai 

 nem követhetők a sejttesttől messzi. Azok gyorsan rendkívül vékonyakká 



