243 



lesznek és nem vehetők észre«i (p. 177.). E nyújtványok a penisben 

 messzire azért nem terjedhetnek, mert a kötőszöveti sejtek nagyon sűrűn 

 állanak egymás mehett (osmium-sublimat, toluidinkék). És a jANDER-től 

 használt haematoxylin-orange g festéssel messzire azért sem követhető, 

 mert az alapállomány sokkal feltűnőbben (kékre) van színezve, mint a 

 sejttest állománya (halványsirga). Osmiumos rögzítések után toluidin- 

 kékkel, mely az alapáhományt nem színezi, a nyújtványok nagyon 

 jól követhetők, a mint elágaznak és egymásba átmennek. Jander 

 magáról a sejttestről mindamellett, hogy a sejttest szerkezete sze- 

 rint is igen jól jellemezliető, semmi egyebet nem ír, mint hogy az 

 orange g-től sárgára színeződik. A penisben jellegzetes izomközti (inter- 

 muscularis) kötőszöveti sejtek vannak, l^gyanaz az odvacskás szerkezet 

 és toluidinkéktől (osmiumos rögzítések után) éppen úgy zöldre, zöldes- 

 kékre színeződő különböző nagyságú szemecskék jellemzik, mint a bőr- 

 izomtömlőben leírtakat. A különbség csak annyi, hogy sokkal keve- 

 sebb odu van bennük. A sejttest az odvak között rendkívül 

 finoman szivacsosnak, csaknem egyneműnek látszik. A szemecs- 

 kéket ApÁTiiY-féle hármas festés sárgára, MALLORY-féle kékesre, vas- 

 timsó-haematoxylin pedig sötétszürkére fogja. A sejttest toluídina- 

 kéktől halvány fűzöldre. ApÁTHv-féle hármas festésben és vastimsó- 

 haematoxylinben szürkére színeződik. A sejtmagban chromatikus 

 nucleolus mutatható ki. 



A penisben kötőszöveti alapállomány is jelentős 

 mennyiségben van. Jander 25. ábrájában elhelyezkedését és alakulását 

 jól tünteti fel. A hozzáfűzött magyarázata azonban, mint azt már a 

 kötőszövet tárgyalásakor részleteztem, téves. Emhtett ábrájában a 

 penis külső hámja (ep) alatt az alapállományt (bgs) sürűn-hálózatos- 

 nak (»engermaschig<. p. 178.) tünteti föl ; nem rajzolja be azonban, 

 — vagy nem is vette észre — hogy minden egyes hálószembe a kör- 

 körös izomrostoknak egy-egy keresztmetszete esik bele. Mint az én 17. 

 szövegközötti ábrámon is látható, a hám alatt a külső körkörös 

 izomzatnak egy sűrű, vastag rétege van, melyben a rostok közeit az 

 alapállomány hálózatosán tölti ki, Jander pedig emhtett ábráján 

 csak egynéhány rostot tüntet fel. Bennebb a hosszanti izomrostok- 

 nak és a penis hosszában futó mirigycsatomáknak irányában haladó 

 metszeten természetesen lem.ezesnek (»lamellös<.) látszik az alapállo- 



1 »Die Fortsátze der Bindegewebszellen lassen sich nie weit über den Zell- 

 körper hJnaus verfolgen. Sie werden schnell áusserst fein und entziehen sich dann 

 dcr Wahrnchmung.« (Jandek.) 



16* 



