245 



nája (lásd Jijima p. 411.) igen cllapult pillátlan hámmal van bélelve. 

 A flagelliim és a papilla összehúzódott állapotában egyes sejtek 

 keskeny alapjukról hólyagosan megvastagodva emelkednek fel. 

 A sejtek teste egyneműnek látszik. A mag a hám irányában vékonyra 

 ellapult. 



Jijima szerint »A penis űrtere mirigyes hámmal van kibélelve, a mi 

 csapoknak egy tömegét képezi. A csapok az által látszanak létrejönni, 

 hogy a sejtek különböző magasságúak, nem pedig az alapszövet fölemelke- 

 dése utján. <<i (p. 410.). Tapasztalatom szerint a penis, illetőleg a bulbus űr- 

 terét bélelő hám nem mirigyhám, hanem közönséges bélelő hám. A mi 

 mirigyes részt benne találunk, az nem egyéb, mint a penisen kívül 

 eső mirigysejtek csatorna végei, melyek a hámsejteket intracellulárisan 

 átlyuggatják. A szemölcsök (»Zapfen«) pedig, melyeket Jijima XXI. 

 táblája I. rajzán, valamint az én 17. szövegközi ábrámon is láthatunk, 

 nem a hámsejtek különböző magassága miatt jöttek létre, hanem a 

 miatt, mert a penis belsejébe oly rendkívül sok mirigycsatorna jut, 

 hogy azoknak megduzzadt végeik egy síkban nem férnek el, hanem 

 a szájadzási felületet szemölcsök létesítésével megnövelik, melyekbe 

 igenis belefolytatódik a hám alatti kötőszövet s az ott levő izom- 

 rostok. A hámsejtek a csatornavégek szerfölött nagy tömegétől annyira 

 el vannak nyomva, hogy nem is érnek el a felületre, hanem át- meg 

 átlyuggatva a csatornáktól, a szemölcsökbe sülyednek köt ő-sej fék- 

 ként. Hámsejt voltukat csak a sejtmagnak a felület felé irányulásá- 

 ban és megnyúlásában őrzik meg. A magvaknak gyér felléptéből követ- 

 keztethetünk arra, hogy a penis űrtere eredetileg csekély volt s csak 

 a mirigycsatornák kifejlődésével tágult szét. A kisebb szemölcsöket 

 csak az i — 2 hámsejttől összekötött mirigycsatornavégek alkotják. 

 A nagyobbaknak tengelyébe azonban kötőszövet és, mint már fentebb 

 említettem, izmok is hatolnak be. Az egyes csatornavégecskék bimbó- 

 szerű kitágulással szabadon végződnek a szemölcs felületén, minél- 

 fogva ez utóbbiak megnyúlt szederhez hasonlítanak. 



A flagellum mirigyes részét a hám, mint Jijima is tapasztalta, 

 követve a hullámos felületet, egyenletes vastagságban borítja. Ezen 

 a részen már némileg több joggal mondhatta Jijima a hámot mirigyes- 

 nek. Egyes állatokban ugyanis olyan sűrűn állanak a sejtmagvak és 



^ >>Die Penishöhle ist . . . von einem drüsigen Epithel ausgekeleidet, wel- 

 ches eine Menge von kleinen Zapfen bildet. Die Zapfen scheinen dadurch zu Standé 

 zu kommen, dass die Zellen von verschiedener Höhe sind, nicht aber durch die 

 Erhebung des Gru ndge webes. v 



