24(5 



az egész hám annyira tele van mirigytermékkel, hogy szinte arra 

 gondolhatnánk, hogy a hámsejtek is termehk ugyanazt a mirigy- 

 terméket, melyet a köztük szájadzó mirigy vezetékek szálhtanak. Csak- 

 hogy a mirigycsatornáktól szállított termék is szétszóródhatik esetleg 

 a hámsejtek testében. Viszont más állatokban éppen oly gyéren állanak 

 a magvak, mint a biilbus ürterében. Itt tehát a sejtek csak a csatornavégek 

 összetartói lehetnek. A mirigycsatornákat összefogó hámréteg a flagellu- 

 mon érintői metszetben éppen olyan képet mutat, mint az izmos mirigy 

 belső hámja (lásd a 18. szövegközi ábrát). A flagellum mirigyes terü- 

 letének hámsejtjei a szabad felületig érnek. Vastimsó-haematoxylin- 

 festéssel szabadfelületükön feketére színeződő éles határhártya és felette 

 igen apró pillákból kefeszegély mutatható ki igen sok állaton (osmiumos 

 rögzítés). A hámsejtek magja tojásdad, igen gyakran alapjuk felé 

 hegyesre kihúzott. 



A p e n i s m i r i g y s e j t j e i. Ezeket először O. Schmidt mu- 

 tatta ki a Pia Haria go)iocephalá-han, — ioroá-ban ([í.] p. 28 — 29.) és a 

 Dendrocoelum lacteum-hsLn ([2.] p. 29., Taf. IV. Fig. 10.). A későbbi 

 szerzők nagyon keveset foglalkoznak velük. Minőt lerajzolja őket (Taf, 

 XIX., Fig. 46.) és alakjukról csak annyit mond, hogy »a Dendrocoelum 

 laciemn-ha.n az illető mirigysejtek szabálytalanul orsóalakúak<< (p. 438.). 

 JijiMA szerint »a mirigysejtek a penis közelében feküsznek és kevésbbé 

 színeződnek, mint a fehérjemirigyek « (p. 425.). Ö a fehérjemirigyen 

 (»Eiweissdrüsen«) a petevezetékbe szájadzó és a tojáshéj képzéshez járuló 

 mirigyeket érti. Említést általában csak egyféle mirigyről tesznek. 



A Dendrocoelum lacteum penisébe kétféle mirigysejt 

 szájadzik. Az egyik az eddig leírt pirosra hajló (erythrophil, nálam 

 savanyú festékekből színeződő : acidophil) váladékú sejt, melyet külön- 

 leges p e n i s-m irigyeknek nevezhetünk, a másik pedig nyálka- 

 sejtek (a szerzők cyanophil mirigyei). Túlnyomó mennyiségben van 

 a savanyú festékektől színeződő mirigytermék és csak minden hatodik- 

 nyolczadik csatorna tartalmaz nyálkát. A flagellumba nyálkacsatorna 

 ritkán hatol ki, úgy hogy itt a legtöbb állatban tisztán a különleges 

 penis-mirigy ömlik mirigyes fölületén. A különleges penis-mirigy sejtek 

 a penis körül, a test középvonalát kivéve, az izomtömlő belső felületén, 

 hát- és hasoldalt egyaránt találhatók. A nyálkát termelő sejtek csak 

 hasoldalt vannak, az előbbiektől ki az oldalszélek felé és általában 

 távol a penis bulbusától. A különleges penis-mirigysejtek igen nagy 

 területet foglalnak el a penis körül ; betöltik a szájnyílástól az ivar- 

 nyílásig terjedő harántmezőt csaknem egészen. A testszélen pedig a 

 ragadós állományt termelő sejtekig hatolnak. A sejtek egy-egy hát- 



