25H 



A penishüvely kívülről izomrétegből, a rostokat összekötő, valamint 

 az izomréteg és a hámréteg között elválasztó hártyaként szereplő kötő- 

 szöveti alapállományból és hámrétegből áll. A legtöbb állatban azonban 

 a kötőszöveti alapállomány csaknem az utolsó nyomig hiányzik. Ilyenkor 

 a hánmak nincsen éles alapja, hanem a hámsejtek alapi részükkel, számos 

 ágra esve szét, benyomulnak az izomrostok közé és a körköröseket 

 mintegy magukba ágyazzák. 



Az izomréteg külső hosszanti (mel3-et már Schmidt O. 

 említ [2.] p. 28- — 29.) és belső körkörös (Minőt, p. 437.) rostokból áll. 

 A körkörös rostok vékonyak és i — 3 rostvastagságú rétegben sűrűn 

 állók, ha a penishüvely nincs megnyúlva. Nagyon gyakran be vannak 

 ékelődve a hámsejtek alapjába. A hosszanti rostok — melyek részben 

 a penis ily irányú rostjainak folytatásai, részben csak a penishüvelyre 

 terjednek ki, igen nagy részük azonban a penis bulbusával van össze- 

 függésben — sokkal vastagabbak, mint a körkörösek. Ezek hat rostnyi 

 vastagságú réteget is alkotnak. A hosszanti rostok egy része nem fut 

 egészen végig a penishüvelyen, hanem a petevezeték szájadéka előtt 

 (ettől a fej vég felől) letér róla és az ivarelőtér oldali szélére halad át. 

 Ezek a rostok teljesítik párzáskor az egyik legfontosabb feladatot, mert 

 ezek megrövidülésével tolható ki a penisszel együtt a penishüvely is az 

 ivarnyíláson. 



Az izom.sejtek nyélen ülő magvas részei kifelé nem képeznek határo- 

 zott réteget, hanem hol az izomzat közvetetlen közelében, hol tőle távo- 

 labb vannak. Jijima (p. 403.) az említett rostokon kívül a penis- 

 hüvely t az ivarelőtérrel összekötő és beléje csapszerüen be is nyúló részben 

 sugárirányú rostokat is említ, melyeket egymás mellett elég sűrűn ugyan- 

 ott én is megtaláltam. Ott azonban nemcsak sugárirány úakra, hanem 

 rézsút futókra is akadtam, melyek a sugárirány úakat keresztezve, a hüvely- 

 fal külső lemezétől a belsőhöz rézsút fejvég felé haladnak. A penishüvely 

 tágítására szolgáló sugárirányú rostokat nemcsak annak az előbb emhtett 

 tölcsérszerű nyakrészében, hol fala kettős, hanem egész hosszában is látha- 

 tunk. Ezek a hát- vagy hasoldah izomtömlőben, illetőleg az izmos mirigy 

 (»musculöses Drüsenorgan<<) szomszédságában levők, az utóbbinak falán 

 erednek. Az izomtömlőben eredők a hüvely mozgásai miatt a sugárirány- 

 tól eltérőknek is látszhatnak. Meg kell említenem végül azokat a hosszanti 

 rostokat, melyek úgy a bulbustól, mint a penishüvely tői az izmos mirigy 

 falához haladnak, mert ezek megrövidülésükkel az ivarnyílás felé segítik 

 húzni a penist. Ugyanezt művelik a penishüvely hátoldali farkvégi 

 részéről rézsút a farkvég felé az izomtömlőbe futó rostok is. A penishüvely 

 körül, ép úgy, mint a hogy azt a garatzsák körül láttuk, a hát-hasi irányú 



