257 



rostok vastag kötegeket alkotnak és sok esetben oly szorosan simulnak 

 a penishüvelyhez, mintha annak a külső, körkörös rostjai lennének. 



Ismeretes dolog, hogy a p e n i s h ü v e 1 y hámját csillangós 

 sejtek alkotják, melyek egyúttal savi festékektől színeződő szemcsés 

 mirigyterméket is állítanak elő. Jijima, a ki szerint az »uterus« 

 váladéka képezi a tojáshéjnak állományát, — nem ismervén 

 a héj képzéshez járuló külön mirigysejteknek (nála »Eiweisszellen«) 

 ezt a feladatát és tekintettel lévén arra is, hogy a Dendrococlum- 

 ban az »uteriis« nem a tojásképzödés helyére (hanem az ivarelőtérbe) 

 szájadzik -- feltehetőnek tartja azt, hogy az egész héjat a penishüvely 

 hámja képezi (p. 421.). Mattihsen (p. 281.) azonban helyesen utal arra, 

 hog}- kevés ezektől a hámsejtektől termelt váladék ahhoz, hogy abból 

 az a vastag tojáshéj kiteljék. 



A hámsejtek (II. 1. 18. ábra) alakj ukra nagyon hasonlítanak a receptaou- 

 luméihoz. Az egymás mellett állók nem mindig egyenlő magasak. Az ürtér 

 felől oly domborúak, hogy csillangóik gyakran két-két szomszédos sejt közé 

 kerülnek, de ezek természetesen a hüvely kitágulásakor, a mi a hámsejtek 

 széthúzásával és ellapultabbá válásával jár, mind a felületre kerülnek. 

 Az alap felől fekvő sejtmag vagy ellipsoidikus, vagy hegyesebb végével 

 az alaj) felé nyúlt tujásiormát mutat. A sejttest alapja felöl cliromatikusan 

 .színeződik. És ugyanott hosszában haladó és kerületesen álló fonalkák 

 (18. ábra tono/iby) mutathatók ki sublimat-alkoholos rögzítés után 

 vastimsó-haematoxylines festéssel. Ezeket is támasztórostoknak tekin- 

 tem a kültakaróbeli fonalakéval azonos festödésük miatt. Itt a fonalkák 

 finomabbak s csak egy réteget alkotnak a sejt kerületében és lemezekbe 

 ritkán szedődnek. Valószínűleg a tojás képződése alatt ezek teszik lehetővc 

 a sejtek térfogatának megmaradását teljes ellapulásuk esetén is, illetőleg 

 bizonyos ellenállásra képesítik a sejteket a penishüvelybe bekerült nagy- 

 mennyiségű állomán}' nyomásával szemben. A hámsejtek felületén 

 kimutatható csillangók kis basalis testeken ühiek. Folytatásukat a sejt- 

 test szivacsos szerkezetében nem találtam meg. 



A Dendrocoelum penishüvelyének, mint az ivarelőtér folytatásaként 

 betüremlített testfelületnek, kettős feladata van. Szerepel mint párzási 

 szerv, mert az ivarnyíláson párzás alkalmával kitolódik, sőt valószínűleg 

 a másik állat ivarnyílásába bele is illeszkedik. De ismeretes dolog az is, 

 — mint már említettem -- hogy a penishüvely a tojásképződés helyéül 

 is szolgál. A tojás tartalmát képező petesejtek és több ezer szíksejt a 

 nyaki részébe szájadzó petevezetéken át jut beléje. Mattiesen mutatta 

 ki (p. 281--283.), hogy a tojáshéj kétféle : egy finoman szemcsés alap- 

 állományból és egy, a benne később feloldódó nagyobb (acidopliil) 



Dr. Gelei : Tanulmányok. I7 



