258 



szemesé] üböl áll. Az alapállományt, szerintem, kimutathatólag az izmos 

 mirigy (»musculöses Drüsenorgan« Jijima) és valószínűleg a receptaculum 

 seminis (»uterus«) fala termeli s esetleg ugyancsak ebbe vegyül bele a 

 külön héj képző mirigyek váladéka is. A másik (acidophil) állomány a 

 következő helyeken termelődik : a vagina hámsejtjeiben és az (jda 

 szájadzó nyílt mirigyekben, az ivarelőtérnek a vagina szájadéka körüli 

 falában, az izmos mirigybe szájadzó savanyú festékekből színeződő sej- 

 tekben, a penishüvely falában, de főtömegében maguk az oda kerülő 

 szíksejtek szállítják. E termékek, kivéve a penishüvelyben előállót, 

 mind a penishüvely nyakán át — tehát egy ponton — jutnak a már 

 szik- és petesejtekkel zsúfolt űrbe. És a penishüvely csillangóinak jut 

 az a fontos feladat, hogy a két, esetleg háromféle váladékot egymással 

 egyenletesen összeke\-erjék és az összegyűlt sejttömeg körül egyenletesen 

 szétterítsék. 



4. Ivarelőtér és 5. ivarnyílás. 



Az ivarelőtér az ivarnyílástól inkább a fejvég felé terjed ki. Sagittahs 

 metszetben egy alacsony serleghez hasonlít. A serleg öblét a penishüvely 

 benyomult nyaka tölti ki. A penishüvely nyakának magasságában haladó 

 homlokirányú metszetben pedig görbült r-alakú az űrtér (lásd i6. szöveg- 

 közti ábrát), a hol az y két szára az izmosm.irigyet fogja közre, görbült alsó 

 része pedig a penishüvely nyakát kerüli meg farkvég felől. Az izmos 

 mirigy szabadon kinyúló része felett hátoldalt szájadzik bele a recep- 

 taculum seminis vezetéke, a vagina. 



Az ivarelőtér hátoldali részét 1 a p h á m, a hasoldalit pedig a 

 garatzsák magas hámjához hasonló hólyagos sejtek bélelik. 

 A hátoldah laphámsejtek teste erősen fénytörő, egynemű és Apáthy- 

 féle hármas festésben sárgára színeződik. A sejtmag nagyon kicsiny, 

 ellapult és a hámnak a környező szövetek felé kissé kidomborodó részében 

 fekszik. A hámon rendkívül sűrű, apró csillangók vannak. A basoldali 

 hólyagos hámsejteken csak itt-otl látunk hosszú csillangókat. Alapi 

 részük határozatlan, ép úg}^ 'benyomul a környezetbe, mint a penishüvely 

 sejtjeié. Ezek is valami nyálkaszerű állományt termelnek, mint a garat- 

 zsák hasonló sejtjei. 



Az ivarelőtér főleg izomzata miatt fontos, mert úgy a párzáskor, 

 mint a tojás rakásakor nagyfokú tágulásnak van alávetve. Ugyanolyan 

 körkörös és hosszanti izomzat van rajta, mint a minőt kitüremkedéseiben 

 a vaginában és a penishüvelyben megismertünk. Hosszanti, vagyis az 

 ivarnyílás felé tartó rostjai nem mind a penishüvely végéről fordulnak 

 rája át, hanem — mint fennebb említettem — a hüvelynek petevezeték- 



