259 



szájadéka előtti részéről. A körkörös rostok, mint tudjuk, megszükíté- 

 sére, a hosszantiak pedig megrövidítésére valók. Tágítására sűrűn álló és 

 széttartó és felületérc merőlegesen álló rostok szolgálnak. Az ivarnyílás 

 körül azonban határozottan hát-hasi irányú, tehát felületére nem merő 

 leges rostok is vannak, illetőleg olyanok is, melyek leginkább oldali 

 peremétől rézsút az ivarnyílás felé tartanak és az utóbbi körül lévő 

 izomtömlőben végződnek. 



Kötőszöveti alapállományt az ivarelőtéren csak ott találunk, a hol 

 ezt laphám borítja. Itt a kötőszövet a laphám alatt külön réteget képez. 



Az ivarnyílás ajakát takaró hám azonos az előtér magas 

 hasoldali hámjával. Ug^-anilyen rhabditistelen, vagy csak belőlük 

 egynéhány rövidet tartalmazó sejtek veszik körül körben az ivarnyi- 

 lást a kültakaró sorában is. Közülök azok, melyek az ivarnyílás ajaká- 

 nak külső szélén állanak, a homloksíkban megnyúltak. Ezek közül a 

 fejvégiek, mint födői a nyílásnak, az ivarnyílás összecsukott állapotában 

 a farkvégiekre simulnak. Az ivarnyílást környező sejteken át csekély 

 mennyiségben a kültakaróbeli 4. számú mirigytermék ömlik a felületre. 

 A kültakaróban pedig 4 — 6 sejtnyi távolságra megkezdődik a nválka- 

 csatornák szájadzása. Az ivarnyílás körkörös izom.zata feltűnően vékony 

 és gyönge rostokból áll. Vastagabbak a sugárirányban széthaladó 

 tágító rostok. Az izom.zat köz()tt levő kc')tŐ3zöveti alapállománv itt is 

 nagyon csekély mennyiségű. 



c) Járulékos szervek. 



1. Izmos mirigy. 



Az izmos mirigy (>>musculöses Drüsenorgan<« Jijima, »musculöser 

 birnförmiger Körper« Schultze M.) a penistől balra, körülbelül a 

 penispapilla tövével eg}' irányban kezdődik (lásd 18. szövegközti ábra) 

 és kissé rézsútosan az ivarnyílás felé görbül. Sokkal nagyobb része 

 van a környező szövetekbe beág^^azva, mint a penisnek ; s rajta is két 

 részt különböztethetünk meg : az ivarelőtérbe benyúló szabad részét, 

 a nn a penis jnipillájának felel meg és bulbus-részét, mely a környezetbe 

 van beágyazva. Ez utóbbi rész az előbbinél kétszer hosszabb. Belsejében 

 befelé folyton bővülő űrtere van, mint az említett ábrám és Jijima XXI. 

 tábla I. ábrája mutatja. Az egész űrteret csillangós hám béleli, mely csak 

 a szájadék felé nincs mirigycsatornáktól átjárva. Befelé a szervbe szájadzó 

 mirigycsatornák túlnyomó tömegétől úgv át van lyuggatva (lásd 16. 



17* 



