264 



bizonyossággal csakis váladékuk LA. jegyű haematein-eosines festése 

 alapján dönthetjük el, mert az eosin a penisbe szájadzókét kevéssé fogja, 

 a másokét azonban élénk pirosra színezi. Illetőleg az utóbbiakban a 

 keletkező szemecskék ibolyásak, mert azokat a haematein is festi. 

 Az izmos mirigy eme szemecskei, miként rajzaimon is látható, göm- 

 bölyűek, különböző nagyságúak és sem a vezetékben, sem kiümlt álla- 

 potukban jó ideig el nem folyósodnak. Vastimsó-haematoxylin erősen 

 feketére, ApÁXHY-féle hármas festés bizonytalan sárgára (ha az állatot 

 egészben egy napig festettük LA. jegyű haemateinnel, akkor olaj zöl- 

 des színűre), MALLORY-féle hármas festés rubintól pirosra (de ha csak 

 Mallor Y-nak orange g-anihnkék keverékével festünk, akkor sárgára) 

 színezi. A mirigyváladék természetéről biztosat mondani nem tudok, 

 csak valószínűnek tartom, hogy a petevezetékbe szájadzó s a tojáshéj 

 képzéséhez járuló állományn3/al nagyon rokon termék. 



A sejtek a penishez tartozó sejtekkel vegyesen találhatók. 



A második mirigyterméket inkább lúgkötőnek azért tartom, 

 mert L A. jegyű haemateintől hosszasabb festésre ibolyaszínű (formol- 

 salétromsav után atroviolaceus, Saccardo), anihnkéktől kék (sublimat 

 alkohol után atrocyaneus, Saccardo) színt kap. Nem határozott a vála- 

 dék lúgos festékekhez való vonzódása azért, mert haematein (ha nem 

 formolsalétromsavas a rögzítés) rövid idő alatt nem igen fogja és ekkor 

 eosines utófestéstől piros, Apáth Y-f éle hármas festésben pedig halvány- 

 szennyessárga lesz. Toluidin-kék se színezi ibolya vagy kék színűre, 

 mint a többi lugkötő termékeket : a nyálkát, hanem halványzöldre, 

 mint a savanyú festékekhez (eosin, savi fuchsin) vonzódókat. Ezek 

 alapján bizonyos, hogy a nyálkaváladékoktól elütő mirigytermékről 

 van szó. 



Az utóbbi váladékot termelő sejtek teste nem fekszik a szerv 

 bulbus-részének közelében, hanem kevesebb része tőle a szájnyílás felé, 

 a nagyobb tömeg a penishüvely mindkét oldala mellett, főként azonban 

 ennek oldalszéleitől a hátfelé, a két főbélcsatornaágon belül, az izomtömlő 

 alatt. A penishüvely jobb oldalán levők vezetékeikkel lehatolnak a hát- 

 hasi izomrostok mentén a hasoldalra és a penishüvely alatt, az ivarnyílás 

 előtti első és második hasoldali idegcommissura között (1. a i6. szöveg- 

 közti ábrát) bújnak át a szerv bulbusa felé. A sejtek csoportosan állanak 

 egymás mellett és köztük idegen mirigysejtek nem igen vannak ; a másik 

 sejtféleség — mint már emhtém — a penisbeli sejtekkel összekeveredik. 

 A sejtek rendszerint körtealakúak, vannak köztük azonban megnyúltak, 

 orsószerűek és nem ritkán olyanok, melyekből a kötegesen csoportosuló 

 vezetékek irányába két-három nyújtvány is látszik elindulni, melyeket 



