színét elfödi az előbbi erősebb ibolya szí ne. Bizo- 

 nyos végül az is, hogy ez a váladék szolgál egyúttal a tojáshéj felragasz- 

 tására is. E czélra ivarnyílása környékével valamely tárgyhoz tapad az 

 állat. Az ivarelőtér megtelik e ragasztó váladékkal, mely a széttáguló 

 penishüvely szájadékán keresztül egyszerre érintkezik a tojással s a 

 széttágiüó ivarnyíláson keresztül az alappal, melyre az állat a tojást 

 ragasztja. Egv-egy megriasztott állat ilyenkor ivarnyílásának leválasz* 

 tása közben ott hagyja a tojást, mely már akkor az alaphoz volt 

 ragasztva, mielőtt testéből kikerült volna. 



2. A tojás képzéséhez járuló mirigysejtek. 



A képződő tojáshéjnak savanyu festékekhez vonzódó szemecs- 

 kés állománya több helyen termelődik. Mint már említettem, a vaginá- 

 nak, sőt az ivarelőtérben a vagina szájadékát körülvevő résznek és a 

 penishüvely nek hámja és főleg maguk a sziksejtek mind hozzájárul- 

 nak a váladék előállításához. Nagy mennyiségben azonban azt még külön 

 mirigysejtek is termelik, melyek főként a petevezeték végső szakaszába és 

 csak igen csekély részben a vagina hátulsó részébe szájadzanak. A sejtek 

 az ivarnyílástól oldalt és tőle a farkvég felé meglehetősen kiterjedt félkör* 

 ben helyezkednek el a tápcsatorna alatt és felett. Alakjuk rendszerint 

 körteszerü, de a más mirigysejteken ismertetett különböző formákat is 

 megtaláljuk közöttük. Sejttestük színeződése és szerkezete hasonló más 

 savanyu festékekhez vonzódókéhoz. A mirigyszemecskék nem egyenlete- 

 sen eloszoltan állanak elő, hanem bizonyos egymással összefüggő vonu- 

 latokban, foltokban, a hol a sejttest mindig világos. A váladékos terü- 

 letek között a chromatikusan színeződő protoplasma, mint valami szi- 

 vacsos gerendázatos váz szövi át a testet. Ugyanilyen képet láttunk más- 

 féle, főként a ragadós állományt termelő sejtekben is, csakhogy az 

 utóbbiakban durvább e szerkezet. Közvetetlen a mag körüli tér szokott 

 leginkább váladékkal megtelni. A mirigyszemcsék kicsiny, pálczikaszerü, 

 vagy hosszúkás, ellipsoidikus képletek. Harmad- vagy negyedakkorák, 

 mint a szintén megnyúlt ragadós szemcsék, de nem hegyezettek, mint az 

 utóbbiak. Rendesen sem a sejttestben, sem a vezetékben, kivéve a 

 formolsalétromsavval rögzítetteket, nem folyósodnak el. ApÁTHY-féle 

 hármas festésben sárgára, barnássárgára, MALLORY-f élében sárgáspirosra 

 (a penishüvely hámjában termelődök hasonnemü állomány a rubintól 

 tisztán pirosra) színeződnek. I. A. jegyű haematein-eosintől élénk 

 pirosra festődnek. Toluidinkék zöldre színezi. Határozatlan hajlandó- 

 ságot mutatnak a vastimsó-haematoxvlin iránt, sublimat-alkoholos 



