(8) dl 
der er ganske af samme art som de, man almindelig træffer 
i sådanne værkstedfund. De fundne stykker kan adskilles 
i: a) pilespidser, tildækkede ganske råt af små spidse 
flækker; b) flækker, vel brugte som knive og egværk- 
tøi; c) flintstykker uden bestemt form, knuder og affald. 
Nogle af de små flækker, der mod den skarpe spids har 
en krumning, kan måske fæstede til et ben have været 
benyttede som fiskekroge; sammenlign stykker i værksted- 
fund fra Jæderen i universitetets samling og Bergens 
museum og Sven Nilssons bemærkninger om sådanne i 
Skånes fornminners-förenings tidskrift for 1868—69, pag. 
149—152. Man bliver dog straks opmærksom på, at styk- 
kerne gennemsnitlig er adskilligt mindre end dem, vi 
kender fra lignende fund i sydligere egne; dette er let 
forståeligt, da materialet så langt mod nord, hvor man 
ialfald endnu ikke ved, at flint forekommer i naturen, blev 
meget værdifuldere og var forhånden i så meget mindre 
mængde, og hvert enkelt stykke blev vel derfor her ganske 
anderledes udnyttet end længere syd på, hvor tilgangen på 
materiale var så meget rigeligere. Jeg troede at lægge 
mærke til, at her også var gjort forsøg på at bearbeide 
andre stenarter epd flint, f. eks. kvarts; (af denne stenart 
er der i vort land) fundet flere pilespidser); dette tyder 
også på. at flinten kun var forhånden i mindre mængde. 
Der må dog lægges mærke til, at hvad der her denne 
første gang samledes, var fra enkelte ganske små pletter, 
der længe har ligget i dagen, og hvor, altsaa mere iøine- 
faldende stykker let kan være opsamlede af gætere og 
andre; videre undersøgelser på de endnu torvklædte steder 
vil utvivlsomt bringe mange flere og større stykker for 
dagen. 
Dette fund er af særdeles stor betydning. Det er det 
nordligste hidtil kendte værkstedfund; det ligger under 
næsten 641/2' n. b. Det giver os en antydning om, at den 
