i 
Herved fif GSelffabet en dobbelt Jendents, der neppe har ligget i 
Gtifternes, idetmindfte iffe i Diosfurerne Sæåenings og Suhms Pian. 
Denne fyned, faavel efter GSelffabets Navn fom efter Jndholdet af de 3 
forfte Bind, at have været, at give Norges videnffabelig dannede Mænd 
et Foreningdpunct, hvori Dere8 Arbeider funde famle fig og undergaae en 
veiledende Gritif, og hvorfra derefter en moden, og fra Det danffe Freda: 
ffab emanciperet norff Litteratur funde udgaae. 
Men enten have CStifterne iffe vovet at haabe Confirmation paa 
eller nogen VBequnftigelfe for en blot videnffabelig Jndretning, Der Ffunde 
berove den Ddanffe Litteratur de norffe Forfatteres Vidrag og give Norge 
en Uvt af litteraiv Selvftændighed; eller ogfaa have de troet, at man paa 
en Sid, da Norge endnu ingen Landhuusholdningsfelffaber havde, og da 
flere landoeconomijfe Sysler vel trængte til Opmuntring, med en videnffa- 
belig Gtiftelfed theoretiffe Beftræbelfer burde forene et Landhuusholdnings- 
felffabs Dmforg for det Praktiffe. WVift er Det, at Selffabet, lige fra dets 
GStiftelfe ved Statuterne af 1767, har havt og virket i ligefom det frem- 
dele8 har og virfer i Den dobbelte Eyenffab af et Videnffabs- og et Land- 
huusbholdningsjelffab. 
Hvorvidt denne dobbelte Birffomhed er pasfende nu, er et Sporgs- 
maal, fom jeg her iffe ffal indlade mig paa. Derimod ffal jeg tilade 
mig med nogle Drd at mode den Bebreidelfe, fom er gjort Selffabet for 
Uvirffomhed. Den unge Forfatter af et lidet Skift, fom for et Decen- 
nium fiden vakte nogen Bevægelfe i Norges lille boglige Verden, og fandt 
mange Modftandere men ogfaa nogle Forfvarere, da flere af de dDeri frem- 
fatte bitte Yttringer iffe vare ganffe ugrundede, fammenlignede Celffabet 
med ,,en Koe, fom ei endnu har malfet*. Denne haanende Omtale, der 
blot Éunde være en Frugt af barnlig Uvidenhed eller drengeagtig Kaadhed, 
fortjener GSelffabet iffe. Dm man end ikke vil tage det Henfyn, Billig- 
bed fordrer, til at Selffabets flefte Medlemmer ere Mænd, fom vel i Ung- 
- Dommen have nydt en videnffabelig Dannelje, men hvis Tid i Manddoms- 
alderen har været optaget af Forretninger, fom ere lidet homogene med 
Videnffabelighed og fom derhos i Forbindelfe med andre nodrendige Om- 
