36 | 
vælge Opholdsfted 1 et faadant Diftvikt vilde jeg midlertid ukkfe føge til udfanterne 
eller de affides liggende Bygder, men derimod helft forblive paa et folferigt og noget 
beføgt Sted i Midten af Diftriktet,- faaledes i Sogndal t den mdre Deel af Sogn, 
ilfensvang i Hardanger, Gillejord i Fellemarfen o. f. v. Da Arbeidets Plan med- 
førte, at man tilfidft maatte bebandle flere Dialekter + Forening, maatte man tage for- 
trinligt Henfyn til det meft Almindelige, idet man ikke vel Funde befatte fig med de 
ubetydelige Afvigelfer, fom finde Sted t enkelte Sogne eller Bygder. De Filfælde, 
hvori man maatte føge Oplysning, vare desuden faa mangfoldige, at man i hør Grad 
trængte til nærmere Vekjendtffab og ortrolighed med Folk for at Funne vente nogen 
tilftrækfelig Underretning, ligefom man ogfaa behøvede Nolighed for at bearbeide de for- 
hen * tilverebragte Samlinger. 
De Samlinger og Optegnelfer af dette Slaqs, fom forhen ere fomne for Lofet, 
faafom $Hallager$ Drdfamling, famt adffillige Vifer og Fortællinger, har jeg faavidt 
fom muligt fat mig : Befiddelfe af, og forfaavidt de Éun tilhøre enkelte Duftrikter, har 
jeg paa vedfommende Steder gjennemgaaet og prøvet famme, og førft derefter optaget, 
hvad ber virkelig befandtes at være i Brug. Da min Plan desuden gif ud paa at. 
efterføge, hvorvidt adffillige udtryfsfulde og bekvemme Ord vare almindelig bekjendte 
eller iFfe, har jeg i de vigtigfte Diftrikter ogfaa gjennemgaaet en forhen mdrettet Sam- 
fing af faadanne Ord og berved gjort de fornødne UnmærÉninger. Ved den videre 
Gfterfpørgfel af Ord har jeg vær taget Henfyn til hvad der unde være vigtigt for 
Ordbogen, faafom adftillige manglende Ord, hvorved enkelte dunkle Ordflægter, Navne 
og Falemaader funde oplyfes, famt adffillige manglende Betydninger af enkelte Ord, 
fom derved Éunde nærmere oplyfes. Den fornødne Underretning om Ordene Former 
er deels føgt ved Gfterfpørgfel, deels ved Opmærkfomhed paa Dagligtalen; paa denne 
Maade ere ogfaa de meft brugelige Landffabsord eller Provindfialismer famlede. 
Det fan iffe negted, at ldbyttet af en faadan Underføgelfe for en flor Deel 
beroer paa Filfældet, da det deels Éommer an paa, hvilke Gjenftande der ved en faadan- 
veilighed fomme meft under Omtale, deels paa hvorvidt de Folk, fom man træffer fam- 
men med, have Tid og FTaalmodighed nok til at give de mangfoldige UUnderretninger, 
fom Éunde behøves. Da man ikke fan vente at finde nogen Jnteresfe for denne Sag 
hos FolÉ, fom iffe fjende til det gamle Sprog, er det tildels ogfaa vanfkeligt at faae 
