60 
Hvad Ordbogen8 Jndretning i det Hele angaaer, maa det forft 
være afgjort, om den ffal være en Fælleéordbog, fom nemlig paa een 
(Sang omfatter famtlige Dialekter, - og Dette beroer paa, hvorvidt disfe 
have faa megen indbyrvdeg Lighed, at de Funne betragteé fom eet Sprog 
og behandles paa een Gang. Ut megen Forihelligbed maatte have Eted 
i disfe Sprogarter, funde man allerede flutte af Landets Beffaffenhed, da 
det8 tyndt befolfede og fra hinanvden ftærtt affondrede Dilftrikter vel alle 
rede fra Didtiden af maae have bhavt forifjellige Dialefter; Deöuden har 
Syproget$ Skjebne i de fidfte Uarhundreder juft itte bidraget til nogen 
Forening af Dialekterne. Det Sprog, bhvoraf de ere Forgreninger, har 
været fortrængt vg tilfidefat; det har favnet al Unvendelfe i Skrift og 
offentligt Foredrag, og har blot været overlavdt til den fimplere Ulmue, Der 
faaleve8 uden. noget Sammenbholo har fortfat Udviflingen af famme. Men 
naar det imidlertid hedder, at hvert Præftegjeld har fit eget Sprog, og at 
Folt fra forfkjellige Egne iffe funne forftaae binanden, Da er Denne Dom 
alligevel noget overilet. Thi naar disfe forifjellige Sprogarter fammenlig- 
ne8, vifer det fig fædvanlig, at Forffjellen fun har Eted i uvæfentlige 
Dele. af Sproget, faafom i Udtalen, i Drdenes (Endelfer og å Navnene 
paa. avifillige ubetndelige Jing. I den væfentlige Deel af Drdforraavet 
have Dialektevne Dderimod det mefte frlles8 med hinanden, og felv i Det 
Drdforraad, fem ikfe ev almindeligt, have de en mærfværdig indbyrdes 
Forbindelfe.  Udiflillige Ufledningsord bruges faaledeg paa mange ESteder, 
hvor dere$ Stamord og Beflægtede ikke finde8, medené Ddisfe Derimod ere 
i fuld Brug paa andre Eteder; avitillige Drd bruged paa ect Sted i 
deres egentlige Betydning, men paa manye andre Steder blot i andre 
afledede Betydninger.  Noget lignende finder Sted ved Drdenes Former, 
uagtet disfes tilfyneladende Forffjellighed. - Dveralt tjener Den ene Dialekt 
til at -oplvfe den anden; den fuldfomnefte Form findes fnart i Agershuus, 
fnart i Bergens, fnart i KriftiansfandsS Stift, - og de forffjellige Formfy- 
ftemer, fom forefinde&, Éunne betragtes blot fom Underarter af et fælles 
Syftem, Dder bedt vifer 119, naar famtlige Dialefter blive fammenftilleve. 
