69 
| og 11 eller p for APéufativ; det GSvenffe har, fom befjendt, Endelfen a. 
3) 
Ut denne Form ogfaa egentlig tilhorer det Norffe, og at Formen med 
eg er uægte, feed desuden deraf, at det er Fun Hunkjonsordene, fom 
have vent g og f foran Gndelfen, f. Gr. Tunge, Luke; hvorimod de 
andre Kjon have gj og Å, f. Er. Ungje, Rikje, hvilfet ogfaa maatte 
have Sted i Femininevne, derfom e var den rette Gndelfe. Det fynes 
Derfor at være rigtigft at foretræffe Formen med a ved de almeenfor- 
ftaaelige Ord, uagtet et frorre Untal Dialekter har en anden Form. 
En VBanffelighed, fom man her vil flode paa ved de Ord, fom ffulde 
ende paa Da, vil nedenfor blive omtalt. 
Snfinitiverne have den famme Forffjellighed, idet de ende paa ga i 
GSyprogarterne fra Sogn til Lifter, men paa e i de vvrige Diftrikter; 
hvorved dog fan mærke8, at man oftenfjeld8 ogfaa har a, men Fun i 
nogle faa af de meft brugelige Drd, fom vera, veta, gjeva. Baade 
i det SJölandffe og Gvenffe har denne Form a, og at denne Endelfe 
ogfaa tilherer det Norffe, feed blandt andet deraf, at Ufledninger paa 
aft, ande og av endnu ere herffende i de Dialekter, fom have e i 
GStamordene; man figer faaledes fædvanlig finnaft, haldande og Hal- 
Dar, uagtet den forfte Form hedder finne og halde. Det fynes alt 
faa af flere Grunde at være rigtigt at foretrækfe Endelfen a. Den 
Banffelighed, fom man ftoder paa ved de Ord, der have tabt et Hi 
Guden, ffal nedenfor omtales. WBel funde denne og flere Uleiligheder 
undgaaes, naar man her, ligefom i Haldorfond islandffe Ordbog, vilde 
fætte Indifativ Præfens i Spidfen ved den alfabetiffe Ordning; men 
Dette firider dog formeget imod, hvad der i Drdbagerne over De nyere 
Sprog er brugeligt. 
De Ord, fom i det Danffe have a foran ng og nÉ, have i de flefte 
veftenfjeldffe Dialekter aa, f. Ex. laangt, haanga. I de oftenfjeldffe 
GSprogarter have de derimod a, dog faaledes at nogle Drd fraffilles 
og have aa, fom Staang, LTaang, Haank o. fl. (nemlig de famme 
Sid, fom i Jslandff have an). De flefte Ovd af dette Slagö have 
