74 
des at den fædvanlig ftaaer nærmeft ved den meft aabne af disfe; f. Er. 
i det Ord net, hvor Lyden er nærmere æ end pe. I Det gamle Sprog 
foreftilles disfe Lyde ved den mere lufte Vokal, fom ftaaer nærmeft; i 
Danff og Svenff blive de derimod ofteft, ifær i lange GStavelfer, førevne 
med en mere aaben Vokal; faaledes til Erempel: Islandff nes, strik, 
borinn, sumir, dylja; vega, vila, bod, hlutr, fyrir;- danft Næs, 
Streg, baaren, fomme, dølge;— Svenfl. våga, veia, båd, lott, føre. — 
En faadan Overgang finder tildels ogfaa Sted i nogle af vore Dialef- 
ter, idet Mellemlyden i avffillige Ord omtrent falder fammen med den meft 
aabne af de nærmefte Vokaler; faaleded f. Er. i Ordet bera (at bære), 
der paa nogle Steder udtales fom bæra. Paa Grund heraf og tillige i 
Medhold af Striftfproget ville viftnof mange paaftaae, at man ikke frulde 
anfee Mellemlyden fom nogen egentlig Vokal, men for Simpelheds Skyld 
flaae den fammen med den nærmefte Selviyd, og faaleded f. Er. flrive: 
væra, fæfa, Flaate, Draape (Isl. vera, lesa, floti, dropi). Men her 
ved vilde da GSyprogetd egentlige VBofalfyftem blive ufjendeligt. I de ægte 
Dialekter (faafom den tellemarkiffe, fognffe, fondmerffe o. fl.) gjeres en 
beftemt Forffjel imellem digfe Lyde (f. Er. i de Ord [efa, at læfe, og fæfa, 
at tilluffe; Kol, Kul, og Kanal, Kaalvært, o. f. v.), faa at det firar vilde 
anfee& fom en fremmed Ubdtale, naar man ffulde fammenblande eller for- 
verle famme. Gn faadan Forffjel finder ogfaa Sted ved Afledningen, idet 
Mellemiyden gaaer ud fra en ganffe anden Vofal end den, fom den nær- 
mefte Syd gaaer ud fra; f. Gr. Læte, Lyd, — af lata, v. n.- men Lete, 
Ladhed, af fat, adj. Gaava, Gave, af gav (giva); men Goya, Damp, 
af gauv (9994). 
Gn UAvffillelfe af didfe Lyde i GSfrivningen er Ddeduden iffe noget 
nyt, da den, fom forhen bemærfet, er gjennemfert i det gamle Sprog, 
idetmindfte i den islandfle Strivemaade. Det fyne8 faalede8 at være Flart, 
at denne Adflilelfe ogfaa bor finde Sted i den Sfrivemaade, fom antaged 
for vort Ulmuefprog. Men herved bliver det tildeels nodvendigt at bruge 
en vis VBetegning ved WVofalerne, for at Læferen i de fornodne Vilfælde 
