87 
Gbr. 0. fl.) = Sfore. Sfjæringe-lag, 
n. Sndfnit el. Hager i Kjedelfrogen, hvors 
ved Kogeredffabet Fan flyttes op og nev. 
ffjærna, v. n. (a-a), blive moben til at 
ffjæres (om Korn). 
ffjærr”, adj. ffy, ræd, fom let fremmes. 
Noæften alm. ifær om Dyr. GIS skiarr. 
(If. fyr). 
føjærra, v. a. ffremme (Jføe alm.). 
Sfjæru, f. en Segel (= Sigd). Tel. 
Buvfferud (Sv. skåra).  GSfyru (Sjy- 
ru) er deeld det famme, bdeeld en førre 
eller mere frummet Segel. (Toten, Her 
demarfen o. fl.). 
fPjæn”, v. fee ffava. Sfjævel, fee Skjevel. 
føjødna, fee ffjodna. 
ffjøgl, adj. og ftjøgle, fee ffjegl. 
ffjøgna, fee ffygna. 
føjøira, v. n. tumle, fare ubetænfjomt afe 
fied. (Hard.). ffjøiralé, adv. uforfigtigt. 
ftjøiren, adj. fremfufende, uforfigtig. 
Sfjøit, m. Sammenføining, Stedet hvor 
to Styffer ere fammenføiede. IS. skev- 
tin. 2) et tilfoiet Styffe. S.GSfaut, 
m. Botnaffaut. 
ffjøita, v. a. (e-te), 1) fammenføie to 
Styffer (ifær langagtige, f. Er. Stotfe, 
Joug, Sraade o. dil., idet man fæfter 
GEnderne i hinanden).  GSkjøite ihop, Fli. 
attaat. GIsL. skeyta. Egentl. fammen- 
føyde, af ffaut (ffiota). 2) øge (kjede), 
forlænge eller gjere ftørre ved at fætte er 
Styffe til. (Gfr. renna). Sv. sköta. 
Amindeligt og meget brugeligt. 
ffjøita, 2 v.a. (e-te), ffjøde, give Sfjøde 
paa (en Gaard). Sv. sköta. 
ffjøita, 3 v. a. og n. (e-te), fljøtte, have 
Omforg for. ffjøite feg fjøl. (JEfe meget 
brugeligt). fljøite um, agte, bryde fig om 
(= bry, giva um, fjære feg um). Il. 
skeyta. 6. offjøiten og ffjøitelaus. 
Sfjøita (Sfjøte, n. St.), f. Sfjøde. 
GSfjøita, 2 f. en Søude, liden Fægt. (Sta- 
vanger Amt, SKHL.). 
ffjøite-laus”, adj. 1) ffjødeslød, iffe agt- 
form eller omhyggelig; 2) forvoven, dum» 
driftig. Heraf Skjøiteløife, f. (Ulmind.) 
Sfjøiting, f. 1) = Skjøit. 2) Hand- 
lingen at øge eller (fjøde. 

Prøver af Grammatifen. 
Det fyned vigtignok mindre nodvendigt i nærværende Skrift at meddele 
Prover af Ulmuefprogetd Grammatif; men imidlertid Funde det dog være 
fjenligt at give en forelvbig Underretning om den Plan, hvorefter man 
