90 
7) 0 til y fom: Off vite, Botn Bytning, Orm Yrme. 
8) au til 5, fom: laus fofa (0: loéne), brant broten, Draup Drope. 
Gjeldnere: au til "å, fom: flaug Fluga, ffaut ffuta. 
9) au til øi, fom: fans løife, blant bloite, flaut fløite. 
10) ei til i, fom: heit Site, bleif blife, Dreiv Driven. Herved Éan og- 
faa anfores den fjeldne Omlyd: & til i, fom: GSryl figle, vega Bigt. 
Man maa her erindre (hvad der forhen i Grammatifen er anfort), at 
aabent i og 4 iffe finder Sted foran gg, FÅ M, nn, gl, gt (og nogle 
andre), men gaaer i diéfe Jilfælde over til en lukt Botal. 
Den anden Ufdeling af Grammatifen omhandler Ordened Ufledning 
og Gammenfætning. I Udfaftet ev Ufledningen behandlet faaledes, at De 
forffjellige Former og Endelfer ere anforte å en vis Orden med en tilfviet 
Forklaring over de Begreber, fom betegned ved disfe forffjellige Dannelfes- 
maaber,  Gfter nærmere Overveielfe har jeg imidlertid fundet det mere 
tjenligt at opftille felve VBegreberne i en vis Orden og Derved anfere de 
Former, ved hvilfe de fædvanlig betegneå. Til Prove af denne Behand» 
lingåmaade meddeles her den tredie Klasfe af de Ufledninger, fom gaae ud 
fra Jingsbegrebet (Subftantivet), nemlig: 
Adjektiver af Subftantiver. 
64. De Begreber, fom fædvanligft udtryffe8 ved dette Slagö Ad- 
jeftiver, ere folgende tre: 1) befiddbende, fom er forfynet eller beheftet med 
(Tingen), f. Er. buka (0: buget) af But; 2) forbunden med, f. Ex. har- 
meleg af Harm; 3) tilherende, f. Ex. finff, af Finn, m. 
65. (1,a). Det forfte af diåfe VBegreber udtryffes ved Ord af 
forffjellige Gndelfer, fom dog Funne henfored til tre Urter, hvis Forffjel 
grunder fig paa VBeffaffenheden af den Jing, fom en Gjenftand foreftiles 
at have eller befidde. Maar det, fom Gjenftanden har, er Fun enfelte og 
fandfelige Ting, bliver VBeftaffenheddordet dannet paa famme Maade fom 
De faafaldte Participier, idet Gtamordet gaaer over til et Adjektiv ved at 
faae Gundelfen a (40), D eller t, fjeldnere ens f. Gr. ringa af Ring, 
