207 
p périntendenten, hæderlig og höilærd Mand, Mester Iens Nielssen, afsagt 
fra det præsitelige Embede. Til Vidnesbyrd trykke vi vort Kapitels Segl 
herunder. - Actum anno, die, loco ut suprå:- 
Dette Dokument tiltr ænger ingen Kommeniar. 
Usædeligheden blandt Geistligheden var en Fölge af Tidens dybe 
Fordærvelse overhovedet; det var ikke at vente, at Geistligheden skulde 
kunne holde sig ubesmittet af den. Allerede paa Skolen indviedes den 
- studerende Yngling i sin Tids Laster. Hertil bidrog ikke lidet den saa- 
kaldte Sognegang, som först 1602 blev afskaffet. I et Brev af 1602 heder 
det, at Kongen har bragt i Erfaring, at i Oslo og Hammer Stift var det bru- 
geligt, ,at fattige Skolebörn udi Oslo Skole have tvende Gange om Aa- 
ret omlöbet i Stigtet iblandt Bönderne og bedet om Hjælp til deres Sko- 
1 
legang, og forfarer derhos, at Börnene fast derover forsömmes, Bönderne 
- ogsaa meget dermed besværes, efterat med samme Sognegang meget 
å uskikkeligt tilgaaer.* Derfor anmodes Statholderen om at-see til at faae 
sluttet den Aftale med Bönderne, at de skulde betale 2 Skilling danske 
for hver heel Gaard og saa være fri for Sognegangen. Brevet er date- 
ret Kjöbenhavn 29de Nov. 1602 (Norske Tegn. for 1602). Hvordan det 
gik med Lærdommen, naår Börnene slig sendtes paa Bygden to Gange 
om Aaret, er let at skjönne, og hvad de glemte i Lærdonimen, lærte de vist 
i andre Retninger; thi Intet er mere rimeligt, end at det gik meget 
uskikkeligt til'* ved Sognegangen*). Man finder ogsaa i Kapitelsbögerne 
for Oslo (efter 1600) enkelte Beretninger om de vildeste Drikkelag blandt 
Diseiplene paa Kathedralskolen, naturligviis forbundne med Slagsmaal 
og Overfald paa fredelige Borgere. Raaheden og Vildskaben ligesom 
stak dem i Blodet, — man har en Deel Aar senere en Beretning om en 
st 
» Forbudet imod Sognegang gjentages 1 sen norske Ordinans; med Almuens Bidrag til 
Skolebörnenes Underholdning gjöres den Forandring, at de skulle være frivillige; 
- Præsten i hvert Sogn skulde opfordre sine Sogpemænd til at give efter Evne og 
gode Villie, Prælater og Kanniker og formuende Borgere opfordres ogsaa iil at 
yde Bidrag, og for at Folks Godhed ikke skal misbruges, bestemmes der, at ; Po- 
sepilter eller de, som löbe for godt Folks Döre og holde sig for Skolehörn og ere 
dog ikke, dennem maa Skolebörn drage i Skolen og straffe dennem med Riis, 
indtil de enten give sig udi Skole eller til Handv pe (Fol. 73 a og b). 
