114 
21-24). Efter deune Tingenes Tilstand vil det ikke vække Fonn 
at Forfatteren efter sin Tids almindelige Tro ansaa enhver usædvan- 
lig Begivenhed i Naturen for et Varsel om en kommende guddommelig 
Straffedom. | sy ; 
Paa Akershuus, siger han, vare Landsdommere og kongelige 
Kommissærer forsamlede for af raadslaae om Landets Anliggender, og 
der var en stor Formörkelse i Sol og Maane, men istedenfor at bestille 
Noget fraadsede og drak de og droge med uforrettet Sag tilbage. Det 
var den 20de Jan. 1580; men da Folket vedblev i sin Blindhed, kom det 
store Tegn 7de Juli 1581, den vanskabte Griis, som blev födt i Nærhe- 
den af Akershuus. I den seer han et Varsel om en snart indtrædende 
guddommelig Strafedom, og af den er det, at Skriftet har sit Navn (den 
«see So). Man har ingen Efterretning om, hvorledes Biskop fens har 
betragtet dette Portentum; men det er vel ikke urimeligt, at han var sin 
Tids. Barn i saa Henseende; idetmindste maa man antage, at han har 
deelt sin Tids Respekt for Kometer, da han har hædret en Komets An- 
komst i 1577 med et latinsk Digt. 
Vi have seet, at en af Aarsagerne til den slette Tilstand blandt 
Geistligheden var en slet og mangelfuld Underviisning; i endnu höiere 
Grad gjælder dette om Folkets Masse; ogsaa hvad den angaaer, tager 
man vist ikke Feil, naar man paastaaer, at Hovedaarsagen til den dybe 
Fordærvelse, hvori den var nedsunket, var Skolevæsenets elendige Til- 
stand. .,,Skolemesterne gaae ledige og tage bibere for seribere**, heder | 
det i ,,den norske So**, og der kan vel være nogen Sandhed deri, nem- 
lig forsaavidt man i alle Sogåi havde Skolemestere; men det var paa 
mange Steder ikke Tilfældet. Ogsaa herpaa sögte Bispen at raade Bod. 
Ved sine flittige Visitationer havde han lært Forholdene at kjende og 
seet;, paa hvilket elendigt Standpunkt Almuens Skoleunderviisning stod, 
og han greb til det Middel, som udentvivl er det rette, men som rigtig- 
- 
nok endnu den Dag i Dag ikke har fundet almeen Anerkjendelse, - han | 
lod det være sin förste Sorg at skaffe de stakkels Skolemestere Noget 
at leve af. Under sit Ophold i Kolding udvirkede han et kgl. , Brev om 
Degne og Degneboliger udi Oslo og Hammer Siigt*. Brevet findes i 
Norske Registr. 3, 392 og lyder saaledes: 
