26 Al^Jf ok— Alapelve 



Alakok elméletéhez. A négyzetes — (1. Bauer Mihály a.) 



— A semidefinit. quadratikus — (1. Kados Gusztáv a.) 



— Az adjungált bilineár — (1. Eados Gusztáv a.) 



— Adjungált négyzetes — (1. Rados Gusztáv a.) 



— Sabariából. Antik ólom — Ábra. (Arch. értés. X. 1.) 



— egyes pókfajok közt. Átmeneti — (l. dr. Lendl 

 Adolf a.) 



— a Halotti Beszédben. Ismeretlen nyelvtani — (1. 

 Szinnyei József a.) 



Alaktan. Mag3'ar hangtan és — (1. Simonyi Zsigmond: 



Tüzetes magyar nyelvtan. I.) 

 a. A déli-lapp nyelv rövid — (1. Halász Ignácz a.) 



— A verbászi német nyelvjárás — (1. Lindenschmidt 

 Mihály a.) 



ához. A mód- és idöalakok. Az ugor nyelvek össze- 

 hasonlító — a) Többes és kettős szám. — h) Col- 

 lectiv számnevek. — c) Az igeragozás ; alanyi, 

 birtokos és tárgyi személyragozás. (1. Budenz József 

 hagyatékából a.) 



— A névragozás. (1. Budenz József a.) 



áról. A pióczafélék külső — (1. dr. Apáthy István a.) 



i adalékok. (1. ifj. Szinnyei József a.) 



Alany. Állítmány és — (1. Kalmár Elek a.) 



— és állítmány? Van-e psychologiai — (1. Kicska 

 Emil a.) 



— -áról általában s különösen Magyarországon. Az 

 egyházi vagyon tulajdonjogának — (1. d. Kosutány 

 Ignácz a.) 



— -i, birtokos és tárgyi személyragok. Az ugor nyelvek 

 összehasonlító alaktanához. Az igeragozás ; — (1. 

 Budenz József hagyatékából a) 



— ról és állítmányról. Még valami az — (1. Kicska 

 Emil a.) 



Alapelve. Á szövetkezetek — (1. Nagy Ferencz a.) 



i. Az 1777. évi Ratio Educationis — (1. dr. Fináczy 



Ernő a.) 



