Dacia— Dacicus 183 



Dacia fővárosából, Sarmizegethusából. Tlirák lovasemlé- 

 kek — (1. Tégiás Gábor a.) 



— hadszervezetéhez. Újabb adatok — (1. Téglás Gábor a.) 



— nyugoti határa és a római sánczok. (1. dr. Fröhlich 

 Róbert a.) 



— történetében. Tanulmányok Dacia délkeleti hadi szer- 

 vezetéről. A rozsnyói táborhely (Erdenburg) és je- 

 lentősége — (1. Téglás Gábor a.) 



— történetéhez viszonya az aldimai határvédelemnek. 

 •(1. Téglás Gábor a.) 



Daciái aranybányászat. A régi — (1. „a. b." a.) 



— aranybányászatának ethnografiai viszonyai és ad- 

 ministrationalis szervezete. A rómaiak — (1. Tég-lás 

 Gábor a.) 



ról. Tanulmányok a rómaiak — (1. Téglás Gá- 

 bor alatt.) 



— ezüstfibula. Ábra. (Arch. értés. XI. 5.) 



— üt Palánkától a Bisztra torkolatáig*. A — (1. Téglás 

 Gábor a.) 



■ — útvonala. A ravennai geographus ismeretlen — (1. 

 Ornstein József a.) 



— útvonalából az Uj -Palánkától Zsuppáig, vagyis a 

 Bisztra-Temes egyesülésénél fekvő Tibiscumig vezető 

 nyugati útvonal helyrajza, hadállásának stratégiai és 

 közgazdasági jelentősége. A Tabula-Peutingeriana 

 hármas — (1. Tégiás Gábor a.) 



Daciában. Az aranybányászat ethnographiai és adminis- 

 trationalis szervezete — (1. Tégiás Gábor a.) 



ra vonatkozó földrajzi adatainak kritikai méltatása. 



Herodotos — (1. Téglás Gábor a.) 



ról. A történelemelőtti — (1. Téglás Gábor a.) 



Dacicus és a pogujori földvár. A limes — (1. dr. Finály 

 Gábor a.) 



— igazolása. (A gerebenhegyi szakasz Kissebestől a 

 Pojk-szorosig.) A limes — Kivonat. (1. Tégiás Gá- 

 bor a.) 



