Kecskemét— Kehely 513 



Kecskeméti határban. Őskori kőeszközök a — (1. dr. 

 Hollós László a.) 



— Katona-ünnepély. A — (1. Gyulai Pál a.) 



— Miklós telepi sírleletröl. A — (1. Kada Elek a.) 



— múzeumban. XVI. századi zabla a — Ábra. (Arch. 

 értés. XVin. 5.) 



— Ötvös Péter. (1. Mihalik József a.) 



Keczer Ambrus naplója. (Történ, emlékek II. oszt. 

 33. kötet, n.) 



— Géza dr. A keczer-pekléni sírkőről. (Arch. értés, 

 xvm. 4.) 



— Menyhárt Vr. tette felett 1683 die 8 martiy. Néhai 

 nemzetes — (1. Gragger Róbert a.) 



pekléni sírkőről. A — (1. Csoma József és Keczer 



Géza a. is.) 

 Keczöli vaslándsák. (1. Báró Miske Kálmán a.) 



— — a Yin— IX. századból. Ábra. (Arch. ért. XX. 1.) 

 Kedd asszonya. A — (1. Katona Lajos a.) 

 Kegyurai. A pusztaszeri monostor — (1. Karácsonyi 



János a.) 



Kegyúri jog hazánkban a középkorban. A magán — 

 (1. KoUányi Ferencz a.) 



Szent Istvántól Mária Teréziáig. A magyar 



királyi — (1. Fraknói Vilmos a.) 



mint fentartott királyi jog tekintetében. Észre- 

 vételek a legfőbb — (Athén. VI. 3/4.) 



Kegyvesztéséhez. Gróf Nádasdy Ferencz tábornok — 

 (Hadtört. közL in. 1.) 



Kehely legrégibb katakombái idoma. A keresztény — 

 Ábra. (Arch. értés. XVI. 1.) 



— A mogyoróskai — (1. M. J. a.) 



— Az eggenburgi — (1. H. J. a.) 



— Aranyozott ezüst — (1. Kövér Béla a.) 



— a XVn. századból. Egy lőcsei — (1. Mihalik József a.) 



— a kassai ev. ref. eklézsia tulajdonában. Sodronyos 

 zománczú — (1. Mihalik József a.) 



Akadémiai könyvjegyzék. 1911. 33 



