570 Középkor— Közgazdaság 



Középkor-i sírkövei. A győri székesegyház — (1. Varjú 



Elemér a.) 

 sírleletek Ocskón. Nyitramegye. (1. Sándorfy 



Nándor a.) 

 sírmezőben. 1904. évi kutatások az abonyi régibb — 



(1. dr. Márton Lajos a.) 

 — bői. Új leletek az abonyi régibb — (1. dr. 



Márton Lajos a.) 



— — sírok a csongrádi határban. (Arch. értés. XIII. L) 

 sodronyzománcz kérdéséhez. 2 ábrával és 2 képes 



táblával. A — (1. Kövér Béla a.) 



— — taréj OS ^sarkantyú. (1. Fetzer L F. a.) 

 tálak. Érdekes — (1. Supka Géza a.) 



temető. A kishegyesi — (1. Gubitza Kálmán a.) 



Szentes határában. Eégibb — (1. Csallány 



Gábor a.) 

 -bői. Bronzból font karperecz a szarvasi — 



Ábra. (Arch. értés. XXX. 4.) 

 temetőkről Szarvas határában. Régibb — (1. ifj. 



Krecsmarik Endre a.) 

 várak különös tekintettel Magyarországra. A — 



(1. Könyöki József a.) 

 zománczos ostyatartó. Ábra. (Arch. értés. XII. 4.) 



— -tói Racineig. Corneille és kora. A franczia szín- 

 költészet fejlődése a — (1. Haraszti Gyula a.) 



— -lozvai vogul khals? Kérdés a felsőlozvai vo- 

 gul nyelvjárásra°vonatkozólag. Van-e „senki" je- 

 lentésű — (1. Vasverő Rajmund a.) 



nyelvjárás. Nyelvmutatványokkal. (1. dr. Mun- 

 kácsi Bernát: A vogul nyelvjárások szóragozása. 11.) 

 Közgazdasági és statisztikai évkönyv. (Akad. értés. 7.) 



— jelentősége. A Tabula-Peutingeriana hármas dáciai 

 útvonalából az Üj-Palánkától Zsuppáig, vagyis a 

 Bisztra-Temes egyesülésénél fekvő Ti biscumig vezető 

 nyugati útvonal helyrajza, hadállásának stratégiai 

 és — (1. Téglás Gábor a.) 



