— Erdély tizténetme, Népek. : 30: ta 
























. Schriften über 
re ESRGGEB seine Bewohner. (Ar- 
-Sieb. Landesk. II. 1845. 333, 
en und Daken. Ein histori- 
ersuch als Beitrag zur sieben- 
ehen — Landeskunde. — Wilhelm 
dt. (Archiv für Sieb. Landesk. 
e IV. 1859. 1. — 1860. 
Aj Székelyek. 
székelyekről. Sándor István. (Sok- 
fi 1. VIL 110.) 
ő észrevételek a székelyek 
éről Szabó József. (Tud. Gyüjt. 
V] I. 9.) 
szé elyek 21ó-fejűt nevéről. Or- 
ef, (F. M. Or. Minerva. 1831. 
cely nemzet nyelvéről. Horvát 
Gyüjt. 18834. I. 110. — 
ely nemzet eredete, változása 
e 374-ik évtől fogva 1063-ig. 
vid kéziratból. Szigethi Gy. Mi- 
F. M. Or. Minerv. 1835. II. 15.) 
jajdani nemes székely nemzet ál- 
ól. Zsombory József. ( Tud. 
a 835. III. 3.) 
elyek eredete és a csik-gyergyói 
ekbeli főtisztviselők karak- 
( Gyula Mihály. (F. M. Or. 
a 1836. IV. 164.) 
nagyar nyelven beszélő la- 
k egy része : Székelyföldről oda 
tt székelyek maradéki. Nagy- 
István. (Tud. Gyüjt. 1836. 
Ma. 
nan die Ansiedelung der Szekler 
J dermaligen Wohmsitzen schon 
IX. oder erst in das XII. Jahr- 
étzen müűsse? Graf Josef 
(Magaz. für Gesch. u. Iáter. 
. 1846—47. 255.) 
nemek és ágak lajstroma 
1545—1548. Közli: 

Nagy-ajtai Kovács Tatván, (Erd. Tört. 
Ad.I. 1855. 261.) 
A Rabonbánok áldozatai s a széke- 
lyek nemzeti gyülései. Balássy Ferenc. 
(Uj M. Muz. 1856. I. 66.) 
A székely dullók. Balássy Ferenc. 
(Uj M. Muz. 1857. I. 401.) 
Székely tanulmányok, Tetemre hi-" 
vás, vagy halálujítás. (Régi büntető 
szokás vagy bünvádi eljárás.) Balássy 
Ferenc. (Uj M. Muz. 1858. I. 189.) 
A székely szokások ősrégisége. Ada- 
lékul a tetemre hívás s halálújításhoz, 
s illetőleg válaszul Révész Imre urnak. 
Balássy Ferenc. (Uj M. Muz. 1859. 22 
64.) 
Hadi szemle a székelyeknél, Balássy 
Ferenc. (Uj. M. Muz. 1860. I. 145.) 
Székely tanulmányok. Udvarhelyszék 
elsőbbsége a többi székely székek fö-. 
lött. Balássy Ferenc, (Uj M., Muz. 1860. 
I. 322.) 
A székely nemzet eredetéről. Imecs 
Jákó. (Gyulaf. Füz, I. 1861. 39.) 
A oszékelyc és vlófőc név eredeté- 
ről. Imecs Jákó. ( Gyulafejérvári Fűz. II. 
1862. 1.) 
A Székelyföld népismei és régiség- 
tani ismertetésének történetnyomozási 
fontossága. Jakab Élek. (Bud. Szemle. 
Uj Foly. X. 1868. 296.) 
Egy XVI. századbeli töredék periro- 
mány a székely Nemek és Ágak birtok- 
lása és hivatalviselése tárgyában János 
Zsigmond korából. Közli Gróf Lázár 
Miklós. (Erd. Tört. Ad. III. 1858. 247.) 
A székely nemzet története megírása 
végett gyüjtött pályadíj-alap jélen ál- 
lása. Jakab Elek. (Századok VII. 1873, 
363.) 
Románok. 
Von einigen Meinungen der Wala- 
ehen. Johann Seyvert. (Ung. Magaz. 
1781. I. 183.) 
Az oláhokról. Sándor István. (Sokféle 
1801. VII. 112.) 


