
— Külföld. Ázsia és Afrika történelme. 

er. 58 

























; Henrik után Zs. (Tud. 
£. II. 37.) 
Ázsia. Arábia. 
ed az arabsok prófétája. I. 
féta élete és tudománya. 
836. 121.) 
3 Bokhara. 
"És udvara. Vámbéry Armin 
2 1873. I. 135.) 
hr" China. 
birodalom multja és jelene. 
I. 1858. 57.) 
és története. (Bucs. N. Képes 
1858. 93. Három képpel.) 
császár. (w. Házi-Barát 
2. 110.) 
fing uralkodóház bukása Chiná- 
al. Lapok II. 1858. 66.) 
éxpeditio. (Emich N. Kép. 
862. 124. Képpel.) 
Könyvismertetés. 
Biernatzki : Die gegen- 
k tisch-religiöse . Bewegung 
1. Berlin, 1854. (Prot. Jahrb. 
304.) 
E Japán. 
án 1565. Molnár János. (Magy. 
XIV. 1801. 103.) 
merikaiak Japánban. Fran- 
) omy F. ( Nagyvilág Kép. 
ak viszonyai Japánnal. ( N.- 
ben 1855. 326. 2 képpel.) 
Kelet-India. 
Könyvismertetés. 
§ Milt : Geschichte des britti- 
üdiens. Ouedlinburg und Leip- 
ztsrkago I—V. Band. Ism. né- 
Perföldy. (Tud. Tár 1842. Lit. 
3 Ázsiai Oroszbírodalom. 
ról. Sándor István. ( Sokféle 
TI. 135.) 
1 föld és népe. Reguly Antal 
ból kidolgozta Hunfalvy 

Pál. (M. T. Akad. Évk. XII. kv 1 as 
864.) 
Szibéria meghódítása. Kiss Lajos. ssel 
(Jó-Barát I. 1869. 118. 2 képpel.) 
Könyvismertetés, 
Johann Jakob Schmidt : Geschichte 
der Ost-Mongolen und ihres Fürsten- 
hauses, aus den mongol. uebersetzt. 7 
St.-Petersburg, 1829. Ism. Horvát  Ist- 
ván. (Tud. Gyüjt. 1833. I. 117.) 
Örményország. Köünyvismertetés. 
The History of Vartan of the Battle 
of the Ármenians. By Eliseus Bishop of 
the Amadunians. Translated from the 
Armenian by C. F. Neuman. London, 
1830. Ism. Horvát István, (Tud. Gyüjt. 
1835. VII. 120.) 
Perzsia. 
A zsidóknak Perzsiából való kiüzet- 
tetések. Sándor István. (Sokféle Í7392 
II. 66—69.) 
Naszr-Eddin Sah. (Nemz. N. Képes 
Napt. VI. 1874. III. 116. Képpel.) 
Afrika. Abissinia. 
£ Tódor, Abissinia királya. (Jó- 
Barát I. 1869. 39, 40. Arcképpel.) 
Algir. 
Algir. Történeti vázlat. (Csal. Lapok 
I. 1858. 151. — Századunk I. 1832. 
1.) 
Francia táborküldet  Algir ellen 
1830-ban. Németből Ligetfy Andor. 
(Sas 1833. XV. 66.) ; 
Abd-el-Kader. (M. Házi-Barát XI. 
1844. 70. Arcképpel.) 
Könyvismertetés. 
Sander Rang et Ferd. Denis : Fon- " 
dation de la Regence d Alger, histoire 
de Barberousse.Cronigue arabe du XVI-e 
Siécle. Paris, 1837. I—II, Tome. Ism. 
B. T. (Tud. Tár 1841. Lit. V. 312.) 
Egyptom. 
A mit az egyptomi emlékek beszél- 
nek. Nagy Gusztáv. (Prot. Tud. Szemle 
I. 1869. 49, 65.) 


