
956 
Miűvelődéstörténét. Magyar bíród. Alkötmány és 



briüuche der Siiehsischen Nation in Sie- 
benbűrgen. M. G. S. (Sieb. Ouart. 
III. 1793. 29. — Kazinczy urnak az 
Erdélyi szászokról irt leveleíről, az er- 
délyi szász nemzet helyesebb becsülésé- 
re való toldalék. S. Tud. Gyüjt. 1821. 
VI. 102. VII. 120. — Das Hahnen- 
schlagen am Osterfeste. Ein Versuch 
von J. K. Schuller. Archiv. f. sieb. Lan- 
desk. N. F. I. 1853—55. 403. 
Ueber festliche Gebriinche. und hiebei 
übliche Ansprachen. unter den Sieben- 
bürger Deutschen. Friedr. Sehuller v. 
Tibloy. Magazin für Geschichte I. 1859.[ 
5. —  Volksthümlicher Glaube und 
Brauch bei Tod und Begriibniss im Sie- 
benbürger Sachsenland. Georg Schuller. 
Progr. des Gymn. zu Schiissburg. 1863. 
3—69. 1865. 3—80.) 
Szatmármegyei magyarok-, svábok- 
és oláhoknál dívó népszokások. ( Vahot 
N. Napt.T. 1855. 72, 81. Négy rajz- 
zal.) 
Székely székek szokásai. Közli 
Thaly Kálmán (Századok. III. 1869. 
125.) 
Szent Iván estén dívatozó tűzelés 
eredetéről. Pohdradczky József. (Tud. 
Gyüjt. 1835. VIII. 91.) 
Szüret és kukoricafejtés. Magyar 
alföldi népélet. Török Károly. DEGELÉSBI 
Kép. II. 1868. 35.) 
Tátra melléki tótok nemzeti szoká- 
saik. (MM. Házi-Barát VIII 1841. 124.) 
Temetkezési szokások az alföldön. 
Török Károly. (Magyarorsz. Kép.1.1867. 
61.) 
Tiszaparti halászleány. Kazár Emil. 
( Magyarorsz. Kép. I. 1867. 58, 60. 
Képpel. Nép-Zászl. Napt. I. 1869. 48. 
Képpel. — Tiszai halászünnepély. Be- 
nedek Aladár. Magyarorsz. Kép. II. 
1868. 17. — Tiszai vén halászok. 
oy8z. 
Nép-Zászl. Napt. I. 1869. 50. Képpel.) / Na 
Ünnepi szokások az alföldön. Uj év. 

Károly. (Mogyarorsz 
226.) 
Vendéglátásról. Atádi 
Könyve. 1851. I. 209.) 
Vármegyeházi rabok. A kr 
rátja. Tolnai Lajos. (3 arc 
I. 1867. 130. Rajzzal.) 
Vásárról hazatérő csiz 
Aladár. (Magyarorsz. Kép. 
317. Képpel.) 6; 
Világ polgárság. J. L. € 
Könyvesháza. 1857. IL 
pel.) 





























Alkotmány és közi ; 
Alkotmány az Árpidok 
Gedeon. (Bud. Szemle. 
1869. 135. — Választási 
södési volt-e a magyar királ 
dányi Gedeon. Sárosp. Füz. 1 
Árpád és közeli utódai n 
körrel voltak fölruházva 
los. (Értes. a kath. győri 
3—-16.) 
Boszorkánypör, miskoi 
Közli Vahot Imre. Magyaro: 
Képekb. III. 1854. 45. R 
boszorkányper. Jogt. és 
1856. 604. — Adalék 
perekhez.Komárom, 1589. 
Közli Rómer FVóris. (Győri 
Füz. I. 1861. 176, 219, 
74, 158, 274. III. 1865 
szorkányperek a 17-ik 
zadban Berecz Károly. 
Napt. VI. 1865. 146." 
per 1715-ben Közli Szél 
Századok III. 1869. 67.) 
Bűnvádi itélet, árp 
jogforrásokkal párhuzami 
(Hazánk I. 1858. 635.) 
Főbenjáró per a XVI 
gy Iván. (tértek. a tört. 
1. sz. 1873. 1—3833.) 
Határvillongási pör 17 


Húsvét. Pünköst, Karácsony. . Török 

