
- Művelődéstörténet. Magyar birc 



alapszabályai. Közli Szmik NN. Ignác. 
Ugyanott I. 1868. 22.) 
Bor. (M. Házi-Barát XI. 1844. 104.) 
" Boza nevű italról. Sándor István. 
(Sokféle 1808. X. 124.) 
Dohány. Szabó Nepomuk. (F. M. Or. 
Minerva 1832. 389.) 
Fóldmivelő nép állapotjáról, barátsá- 
gos beszélgetés. Takács Éva. (Tudom. 
Gyüjt. 1823. VI. 71.) 
: Gazdaság-történet, magyar. (Szá- 
zadok VI. 1872. 351.) 
Gyüjtemény. — Magyar hajdankor 
jeles gyüjteményét hazájának mély 
tisztelettel ajánlja Jankovich Millós. 
(Tud. Gyüjt. 1830. VIII. 114.) 
Ipar és kereskedés története Ma- 
gyarországon a XVI. század elejéig. 
Horváth Mihály. (Tört. Pályam. II. 
" 1842. 1-ső része. Kossovich. Ugyanan- 
nak 2-ik része.) 
Kereskedés története Magyarorszá- 
gon, Árpád fejedelemtől fogva I. 
Ferdinánd  császár- és királyig. Né- 
meth János. (Tudományos Gyüjtemény 
1839. IV. 3. — Magyarország nyugati 
kereskedése a XV. százsdban. M. Akad. 
Ért. 1853. 290. — Az Anjouk alatti 
kereskedelmi történetünkhöz. 
Mihály. M. Tört. Tár VII. 1860. 245. 
— Adalékok a magyar kereskedelem 
történetéhez a vegyesházakbeli királyok 
alatt. Hajnik Imre. Századok II. 1868. 
145.) 
$t Kertészetünk a multban és jelen- 
ben. Akad. B. Prónay Gábor. (Budap. 
Szemle XIV. 1862. 440.) 
Kézműiparunk egy évi története. ( M. 
Kézmú-Ipar. Kép. Napt. I. 1874. 17.) 
Kézmüves osztály állása. Müvelődés- 
örténelmi vázlat. Gelléri Mór. (Kézmű- 
Ipar. Kép. Napt. I. 1874. 44.) 
Kocsi. Beweis das die Kutschen eine 
ungrische Erfindung und dass selbst in 
allen europüischen $Sprachen beinahe 
ühnlicehe Benennung dieses Fahrzeuges 
Hatvaui 
"XV. században. Wenzel 


in Ungarn zuerst ent; 
Dan. Oornides. (Ung. 
15. — Ueber die Erfind 
schen. Ab H. Ugyanott. 46 
trag einiger Bemerkungen. 
schen Ursprunge des Kutsche 
ott 1782. II. 412. 1783. 
Mit einem Kupfer. — Kocsi 
rezés, Orsz. Napt. III. 1868. 
155.) 
Költségvetési töredék az 
röl. Szilágyi Sándor. (M. Tö. 
1861, 251.) 
Mesterségeknek s holmii 
lásáról s kezdetéről. 
(Sokféle III. 1795. 36. VI. 
VII. 1801. 116.) 
Nemzeti gszdagság be 
nemzeti mívelődésre. Péczely J 
Tud. Társ. Évk. IV. 2. 
187.) 
§ Olcsóság a középk 
Nándor. (M. Sion I. 1863. . 
Ötvösségről a XVII. száz: 
Iván. (Arch. Ért. IV. 1870 
Papirgyár első Magy 
Erdélyben. (Arch. É. V. 18 
Szeged városának viszo 
Magyarország szőlőmüvel 
reskedelméhez a XIV. 
dokban. Varga T. (Tört. 
1873. 111.) ; 
Vámhelyei Nyitra. 
































történ. tud. körében II. 1 
1—14.) 
Vaspályák, társulatia 
gyar nemzetiség és eu 
Tóth Márton. (M. Mérn.- 
Közl. VI. 1872. 525.) 
Társulatok. Eg 
Állatkinzás. — Az 
kon való kegyetlen 
(Tud. Gyüjt. 1820. V. 
