
Művelődéstörténet. Magyár birod; ülföldi 




Szász-Sebes.— Geschichte des Mühl- 
bacher Untergymnasiums. C. A. David 
Krasser, (Progr. des Gymn. zu Muhlbach 
1857. 3—57.) 
Szathmári Lyceum történetéből sta- 
tistikai jagyzetek. (Szatmári kath. Fő- 
. gymn. Nyilv. III. 1854. 8—9.) 
Szegedi kath. nagy-gymnasium tör- 
téneti vázlata. (Szegedi kath. N. Gymn, 
Évk. 1852. 3. Tanodai történeti ada- 
tok 1852-től jelen ideig. Ugyanott 1857. 
14. — A szegedi tanyai iskolák törté- 
neti vázlata. Értes. a Szeged sz. kir. vá- 
ros Elemi Tamint. I. 1856. 3—18.) 
Székely-Kereszturi gymnasium  épít- 
tetésének történelmi rajza, tekintettel 
a jóltevőkre. Sándor János. (Keresztény 
Magv. VII. 1873. 334.) 
Székesfehérvári alapnevelde előrajza. 
Rapos József. (Tudósítvány 1860. 4— 
31.) ; 
Szombathelyi iskolákról történelem 
és statistikai adatok. (Szombath. kathol. 
Gymn. Progr. I. 1852. 12—16.) ; 
Tata. — Die Geschichte der Totiser 
Israelitisehen Muster Hauptschule. Á. 
Lederer. (Jahresb. über die Totiser Isr. 
Muster-Hauptschule 1856. 13—32.) 
Temesvári középtanodai oktatás tör- 
ténetéhez. (Tört. Adattár III. 1873. 
119.) 
Trencsén városában XVI. században 
virágzott kath. tanodáról. Podhradczky 
József. (M. Akad. Ért. 1853. 140.) 
Váci tanoda történelmi vázlata. ( Vá- 
ci kath. Altan. Alapr. 1852. 10—13.) 
Veszprémi kath. algymnasiumról tör- 
ténelem és statistikai adatok. ( Veszpré- 
mi kath. Algymn. Évl. 1853. 18—25.) 
Zólyom.— Ratio Institutionum Scho- 
lae Neosoliensis A. C. addietorum, ab 
anno 1792. Calendis Septembris. (N. 
Annales Ev. 1793. I. 29. Examen Scho- 
lae Neosoliensis. Ugyanott 1793. I. 43. 
II. 17. III. 38. — Übersícht der Ge- 
schicbte des kath. Gymnasiums in Neu- 





























sohl. (Programm des ki 
in Neusohl 1853. 14—2 
Külfi 
Bazeli egyetemben tanult. 
névsora 1660—1852. Rév 
Tört. Tár IX. 1861. 239. 
tanulók levele a baseli 
1633. Mircse János, Szá. 
1870. 491.) ; 
Bécsinél és más európai 
nél divatozott nemzeti 
Wenzel Gusztáv, (M. Akad. 
71. Siebenbürger Studie 
Hochschule in Wien in ! 
16. Jahrhundert. Ein Beígra; 
turgeschichte Siebenbürgens. 
Teutsch. Archiv für Sieb 
kunde N. F. X. 1872. 164. 
Bolognai magyar tanu 
században. B. Ny. A. (§ 
1870. 166. B—i magyar 
sulata. Ráth Károly, Győri 
Füz. II. 1863.) 
Göttingai egyetemen 
és erdélyországi ifjak név 
Prot. Közl. 185 9/9. I, 61. 
siebenb. Landesk. N. F.VI 
Grécben kik tanultak ? 
Iván. (Századok IV. 1870. ! 
Heidelberg. — Die § 
Ungarn und Siebenbürgen ai 
schule in Heidelberg von der ( 
derselben bis 1810. Fr. 1 
chiv für sieb. TEandeskunde 
1872. 182.) ; 
Jénai egyetemen tanult 
erdélyiek névsora, 1550— 
vész Imre. (M. Tört. Tár 
219.) ; 
Krakkó. —  Verzeichniss 
1492—1539 in Krakau 
Siebenbürger. — Mitgetheilt 
Schwarz. (Archiv für siebenb. 
N.F., WV. 1861. 115. VI 
Lipcse.— Die Studierei 
garn und Siebenbürgen auf! 
