
Irodalomtörténet; Magyar birodalom. Átalános. 
1014 



























kritikáról és  recensiókról. 
M. Or. Minerva 1831. 
- A kritikáról. Krit. Lapok. II. 
. — Különböző tudományok- 
jegyzetek. Szigethg Gy. Mi- 
. Or. Minerva 1834. 821. 
lati szabályok, vagyis ér- 
recensiók természetéről. Kál- 
mc. Tud. Gyüjt. 1837. V. 3. — 
turai kritikának szelleméről, a 
j népek között. Egy francia 
, Estv. I. 1839. 13.) 
jeles iró készületére jegyze- 
i József. (Erd. Muz. 1817. 
lenségről és álnévről. 
apok IV. 1834. 121.) 
: és irodalom. Gróf Mikó Imre. 
e VIII. 1860. 257.) 
T. §. (Muzárion I. 
Bajza. 
és pálmák. Erdélyi János. 
Uj foly. VII. 1867. 38.) 
fisodás és literatura mint ok és 
. Talairat báró után Kazinczy 
d. Tár 1841. Liter, V. 87.) 
iysértésről. Bajza. (Krit. La- 
73.) 
. A , Chambers Journal, 
Naptár 1860. 127.) 
irók némely hibáiról. 
(Sas 1831. III. 25.) 
Muzárion I. 1833. 1.) 
birodalom. 
Be. Átalános. 
! irodalomtörténetének rövid 
. Kulini Nagy Benő. (Csoko- 
1861. 203.) 
lomtörténete különös te- 
á ti irodalmára. Szilágyi 
d. Szemle III. 1858. 140. 
93, 395. V. 1859. 32. 
VII. 232. — Über die 
Hindernisse der Schriftstel- 
lerei in Siebenbürgen Sieb. Ouartal. I. 
1790. 1.) : 
Eszmecsere Toldy Ferenc és Wenzel " 
Gusztáv társaimmal. Szontagh . Gusztáv. 
(Uj M. Muz. 1850—51. I. 663.) 3 
Irodalmunk terjesztése ügyében. V. 
A. (Irod. Ör I. 1846. 123. — Irodal- 
mi irányeszmék. Irodalmi Lapok 1860. 
1. — Irodalmunk jelen állapota. Krit. 
Lapok 1. 1862. 56. — Irodalmi bi- 
vouague. — Centralisatio vagy decen- 
tralisatio. Ugyanott I. 1862. 194. — 
Befejezhetlen cikk. — Az iró az egész 
nemzet szava. Kiket nem lehet iróknak 
nevezni, nem mondhatjuk meg, mert 
úgy látszana, mintha arcképeket akar- 
nánk adni. U. o. I. 1862. 213. — For- 
dulat. — Az olvasó közönség elidegenü- 
lése az eddigi irodalomtól. Uj irodal- 
mi élet kezdete. U. o. I. 1862. 377. 
£ — Irodalom és olv. közönség. Arch. 
Ért. II. 1870. 171, 273. — Irói taná- 
csok. Várnai. Uj. M. Sion. IV. 1873. 
597.) 
Kritische Bemerkungen zur Literür 
Geschichte von Ungern gehőrig. Mi- 
chael Paintner. (Zeitschr. von u, für Un- 
gern VI. 1804. 12, 155. — Kritika. 
Bajza József, Szemere Pál és Kölcsey 
Ferenc. Muzárion I. 1833. 307. — [Iit- 
suk a gyomot. — A birálat rosz álla- 
pota hazánkban, eltévesztetett irányok. 
§. I. Krit. Lapok I. 1862. 237.) 
Latin irodalomra Magyarországon 
egy tekintet. Tóth Dániel. (Tud. Gyüjt, 
1820. XI. 47.) 
Literatura Magyarországon. A Fran- 
ce Literaire (sept. 1837.) után Kazin- . 
czy Gábor, (Tud. Tár 1838. Liter, IL 
212.) 
Magyar literatura történetei. Kazin- 
ezy Ferenc. (Erd. Muz. 1814. I. 1. — 
M. literaturát illető jegyzések. Döbren- 
tei Gábor. Erd. Muz. 1815. III. 95. — 
A m. literaturának menete. Kovács Sá- 

muel, Tud, Gyüjt. 1819. XI. 8. — A 
