
























ás BY ÉN ék VARANA A u A Né 
Mihelyt elegáns iróasztala mellől kivonult a legkevésbé 
sem elegáns életbe, már csupa fajembernek érezte magát, 
akinek idegein a leküzdhetetlen egyiüttérzésnek manap 
még kideritetlen törvényeinél fogva végig remeg minden 
fájdalom, mely egy másik fajbelit épen fajisága miatt ér. 
Herzl Tivadar dr. békességes osztrák állampolgár, 
egy világlap kitünően fizetett munkatársa, aki a maga 
jól ápolt bőrén sohasem tapasztalhatta, milyen kelle- 
metlenség, sőt olykor katasztrófa is, zsidónak lenni — 
mégis átérezte azt a piszkot, förtelmet, nyomoruságos 
szenvedést, melynek csuf szinü hullámai összecsaptak a 
galiciai, romániai és oroszországi zsidók feje fölött. Át- 
érezte szenvedéseiket és hatalmas hangot adott annak 
a régi vágynak, amelyet a szenvedések erősitettek meg és 
fokoztak soha el nem nyugvó nosztalgiává. 
Igy lett a sionizmus ujjászitójává és vezetőjévé. 
Fellépése előtt a sionizmus csak vágyódás volt: a világ- 
szerte szétszórtan élő és rossz sorban keservesen tengődő 
zsidóknak az a sóvárgása, hogy idegen országokból, 
az elviselhetetlen szenvedések földjéről visszatérhessenek 
napkeleti hazájukba, ahol valamikor saját  fejedelmeik 
alatt éltek, ahol erősek és gazdagok voltak, ahol mun- 
kájok verejtékeért dusan fizetett az anyaföld. Herzl dr. 
föllépésével és a srDer Judenstaatx cimü száraz érvelésü 
és amellett szenvedélyesen rábeszélő vitairatának meg- 
jelenésével a sóvárgó vágyból, az alakot legfölebb álom- 
képekben öltő epedésből komoly, céltudatos, jól szervezett 
mozgalom lett. 
Bzoknak a zsidóknak, kik szülőhazájukban hon- 
talanok, őseiknek szülőföldjén, Palesztinában kell otthont 
teremteni. De nem mint telepeseknek — ahogy például 
Hirscn báró gondolta az Argentiniába vitt zsidókkal — 
81 
