
53 
Életirásaiban és leveleiben szó esik arról, hogy An- 
dersent három vagy négy izben szenvedélyes szerelem he- 
vitette. Erről szól egy csomó szerelmes verse is. De mint 
legujabb biográfusa, Hansen Albert kimutatja, e szerelmek 
külső körülményeiről mitsem tudunk. Andersen életét apróra 
ismerjük, de sejtelmünk sincs arról, kik azok a nők, akik- 
ért a költő verseiben eped. Egyébként maga Andersen is 
majdnem mindig csakis arról ir, hogy regy teremtéstce, 
skét barna szemetc imád. Legmeghittebb barátai hiába 
kutatták, hogy ki lehet a szeretett nő, soha nem juthattak 
nyomára. Legtöbbet emlegette a költő életének nagy sze- 
relmét, amelyről maga három, egymástól teljesen elütő 
verziót terjesztett. Valahol egy dán vidéki városkában, mely- 
nek neve örök titok maradt, megismerkedett egy leánnyal. 
Kilétét nem árulhatja el senkinek. Őrülten beleszeretett. 
Később azonban kiábrándult belőle. Belátta, hogy a nagy 
szerelem csak költői ábránd és önámitás volt. AK leány 
mást szeretett és később ahhoz is ment feleségül. Ezt be- 
széli az önéletrajz. Más szint ad a szerelmi történetnek a 
költő egy magánlevele. K leény viszonozta a szerelmet, 
de amikor megismerkedett Andersennel, már másnak volt 
a jegyese és azzal kellett oltár elé lépnie. Megint más- 
képpen beszélte el a dolgot maga Andersen egy bizalmas 
barátjának. Viszontszerelmet keltett a szeretett leány szi- 
vében. Az ideál teljesen szabad is volt. De a költő mégsem 
vette el, mert szegénysége nem engedte meg neki a csa- 
ládalapitást. AK leánynak volt ugyan elég vagyona, de 
a világ azt mondhatta volna, hogy Andersen a hozomány- 
ért nősült, ez pedig nagyon fájt volna neki. 
Ellenmondásokkal teljes, tarka beszéd ez, melyen ne- 
héz dolog eligazodni. A sszegényc Andersen abban az idő- 
ben, amikor ez állitólagos szerelem emésztette, nagy évi 
