költészetünkben a népies Tök még sem - fejlődhetett 
ki, ezt részben az idegen hatás" túlsúlya, leginkább" pedig 
a tehetség hiánya okozta. Csokonaitól eltekintve, leg- 
feljebb egyszerű érzések dalolását ha bírták utánozni; 
. de a hosszabb lélekzetű alkotások inkább csak elriasztó - 
intő példákul és arra szolgálhattak, hogy ez irány hitelét. 
veszitse. Ezért szakít most elbeszélő költészetünk . — na- 
gyobb alkotásaibari ESA eddigi . magyarosan gyarló 
iránnyal és szegődik külföldi művészköltők " stíljéhéz. 
Gyöngyösi a XIX. századdal megszünik sa hazai pDoéz 
zisnek atyjax lenni, a daliás Zrinyi lép a trónra, ki 
mint a renaissance olasz költőinek követője, a nyugat- 
európai költészet magasabb művészetére utal. Első vi- 
lágirodalmi nagyságu költőnk, Vörösmarty, ezért hagyja 
oda a sivárnak tapasztalt hazai népies talajt, hogy ha- 
talmas fantáziáját egy erősen lobogó és szines fantáziának . 
tüzétől élessze lobogásra, — úgyszólvan Hugo Viktor (a 
Századok Mondaköre) előtt már e költői láng- 
elmének pathosát, és inkább germános, mintsem ha- 
misítatlanul francia képzelettúltengését képviselje köztünk. 
Igy találjuk nála azt a fényes operavilágot, mely csupa 
lengő sisak, villogó páncél, tomboló díszménekkel, — csupa 
kápráztató szinek és idegfeszítő hatalmas hangfutamok 
láncolata, olykor zordan vadregényességgel váltakozva. 
De ez aristokratikus díszelőadások is rövid idő alatt 
ingerüket veszték, ujságuk mindössze múló divatot keltett, 
mit csakhamar gyarló utánzások tettek nevetségessé 
ki hívta ellene a gúnyt. Az Elveszett alkotmánybanc 
Vörösmarty már saját stíljének paródiáját kényszerült 
megkoszorúzni. Széchenyi és Vörösmarty kora már le- 
járta magát, Kossuth és Petőfi pedig a láthatár széléhez 
emelkedtek. Uj időszak hajnallott fel, új irányokkal, új 
ízléssel: a . költészet igazi demokratának szegődött. A 
szinpadon az előbb inkább csak torzképezett falusi élet 
