. ményeiből az idő egy-két követ elég szilárdnak fog 
arra találni, hogy felhasználja ama talapzathoz, melyre 
egykor hivatott művész fogja Arany szobrát felállítani. 
II. 
Kranynak mindenekelőtt nyelvet kellett teremtenie. 
Erre két módja volt s ő mindakettőt megkisérelte, 
kombinálva. A kor áramlata, saját körülményei egyaránt 
"a népre utalták; másrészt a dús emlékű szalontai vidék 
és a multhoz még mindég ragaszkodó kegyelet, a száj- 
hagjomány élőszava meg olvasmányai a régi írókhoz 
vezették. A népnyelvhez és a régi nyelvhez nyúlt tehát 
egyszerre s egyesítésükből alkotott magának eszközt ki- 
fejezésre.. A század elején rögtönzött nyelvújítás vivmá- 
nyait csak -ritkán, tartózkodva vette igénybe: hisz ezeken 
alapult Vörösmarty ragyogó, fenkölt nyelve, már pedig 
HKranynak épen egyszerübb természetességet volt  fel- 
adata inaugurálni. 
. Valóban bámulatos népiességgel lepett meg; a világ 
irodalomban is csak kevés esetben találni ilyen gyermek- 
üde fogékonyságot annyi nyelvmüvészi öntudatosság ki- 
séretében. Határozottan a lefordíthatlanok közé tartozik 
" e. nyelv, mert népünk szellemének sajátosságát, fajty- 
pusbeli, idiotizmusát, — mindazt felöleli, ami a népek egye- 
diségét alkotja.  Nyelvészeink kimeríthetetlen  bányaként 
becsülik Aranyt, akár a tájejtés hangtani jelenségeit, akár 
a népnyelvnek mondatszerkezetbeli különösségeit buvárol- 
gassák benne.") Egész kincstárral bír azon változatos szó- 
alakokból, melyek a fogalom legrészletesebb módosulásait 
képesek kifejezni, s nem egyszer fejedelmileg pazarolja 
$) L. Lehr Albert kitünő munkálatait. 

