10 
egy antik ékszert ha tűz magára, emeze nem vonakodik 
a mult századoknak teljes öltözékétől sem, és szivesen 
nódol rég eltűnt divatoknak. 
Rrany nyelvének e kettős iránya az előadásmódban 
is hasonlóan párosulva jelentkezik: a népiesség, mint 
népmesei, a régiesség, mint krónikás stii, stil alatti az 
elbeszélés egész szellemét értve. 
Hogy a régiességen kezdjük, Arany saz elbeszélés 
ószerüen naiv formájac, a "krónikák egyszerű nyelves 
volt az ideálja, mint amelyen — úgy hitte — ssok min- 
dent el lehet mondani.c Ezért nemcsak hitelének erősbité- 
seül idézget egész sorokat a feldolgozott jámbor verse- 
lőkből, előadásmódjukat is követi. Pedig tudvalevően ko- 
" rántsom a nagy epopoeai stilre találunk mintát: naivságuk 
és szerény tehetségük csak kirívóbbá teszi azt a bizonyos 
primitív . művésziességre törekvést, mi különben is oly hiá- 
nyosan, a teremtő erőnek oly gyarilóságával sikerül nekik, 
mint a korukbeli fametszőknek. Az arcok, a mozgások 
hagyományos merevsége mellett még a régi képek mód- 
jára a szájból kilógó, irott papírszelet sem hiányzik 
Aranynál: a -császári tanács tagjait, a három érseket 
és négy fejedelmet e megjegyzéssel számlálja elő: sezt 
nevezem hétnekc; a Lajos király haditanácsának felso- 
sorolását így zárja be rím kedvéért: cTe pedig jó Toldi 
a kilincset őrizd.s — Viszont a iudákosságot sem mulasztja 
el utánozni. Mint a imult éneklőjének, e tudákosság ki- 
fejtése végett, a történelem és földrajz esik legtöbbször 
kezeügyébe: Lajos király egész leckét ad hadának Etele 
viselt dolgairól meg Olaszország földrajzából. Sőt illu- 
ziónkat itt is személyes közbeszólásaival kockáztatja. Wes- 
selényinek, ki várat ostromol, kémek jelentik, hogy Rá- 
kóczinak mentőserege jön ellenük; de a költőt magát 
oly kevéssé foglalja el e fontos hír, hogy ráér előbb 
megmagyarázni, melyik és hányadik Rákócziról van szó. 
