47 
LOL LTYÉ JÁT VONALA VT vér GAJÁS LTAKAZTÁRARBBN 
Ha így befolyásolja költőnknél a hajdankor elősze- 
retete ai; műformát, a népiesség szintén megköveteli a 
maga részét. a 
Brany hasonlataiban, képeiben gyakran idézi vissza 
egy-egy percre gyermekkorunk bűvös emlékét; a mese- 
világot; még Buda halálában is fesztelenül alkalmaz 
népmesei reminiscenciákat, minők acéltükör, világfája, világ 
szép asszonya. Etele udvaráról meg egyenesen azt mondja, 
hogy roly ragyogó, mint egy mesevilág.c Még bevezetése 
is népmesei vonatkozású, bár hangja melancholikus: sHul- 
latja levelét az idő vén fája, terítve hatalmas rétegben 
alája: én ez avart jártam, tünődve megálltam... egy 
sárga. levélen ezt írva találtam.c Sejteni, hogy a költő 
képzelete előtt az a fa állott, melyről a mesemondó 
szokta szedni a maga meséit. — Néha még az anyag 
is közös mesekincsből való: igy minden nép ismeri a 
Toldi-trilogia első részének bátyját, kinek nem sikerül el- 
nyomni tehetséges, feltörekvő öccsét. Sőt annyira bele 
éli magát költőnk a mesevilágba, hogy eseményeinek 10- 
gikája is belőle valónak látszik: Toldinak hol Bencze, 
hol anyja toppan népmesei deus ex machina gyanánt 
á-propos elébe; így talál rá mindig Toldi Pejkó lo- 
vára, akár a népmese hőse az ő táltosára. S mint a 
népmese az éj és hajnal megkötözéséről tud, költőnk is 
rokon personnifikacióval írja: Pest alatt ért össze uta- 
sunk az esttel, találkoztak pedig egy temető mellett. Olykor 
egyenesen népmeséket dolgoz fel, bár az eredetinek egy- 
szerűségét műköltészeti virágokkal diszítve néhol.") 
Azt már említettük, hogy nyelvezetében a népkölté- 
$) Rózsa és Ibolya. — V. ö. a Jóka ördö- 
gét, melyben a madárnyelv is fel van használva. 

SEK ÖS ESETE És éz 
1 
E SES a 

. 
e le 

meze 
SE ésa SET bát e ák 

FESZES 
98 Sie 
