63 
erőszakossal. RK szélütésnek pontosabban kivitt rajza, 
mint Toldinál, költői lehetetlenség: a homlokér kidaga- 
dása, az ajkak elszederjesülése, a $zemfény megtörése köl- 
tőnknek még mind nem elég: figyelme kiterjed az izmok 
tágulására is, — a testnek, a lélek e könyvtáblájának tö- 
kéletes szétmállását adja. Az agyondobás, kegyetlen 
minutiosítással, iszonyú genreképies metaforával hozva köz- 
vetlen közelünkbe: arról beszél ugyanis, hogy a test, mint 
olajütőben szétmállik s az összetört hús vérolajt ereszt. 
A kivégzés lakonismusa sem lehet borzasztóbban gyors 
menetü, mint az ilyen: :"Megragadá Vesszős Fülöp az 
ajtónál — s most a merész élet nem egyéb vértónál.: 
Még egy Széchy Mária is tetszelegve merül el a kivégzés 
eszméjébe: cTudja-e a dölyfös fogoly, mi a halál? Kép- 
zeli-e fagyos ölét, mely rája vár? Nem borzad-e vissza, 
nem fázik-e vére? Nem vágy melegebb kar hév ölelésére? 
Hah, tudja-e mi az: ott állani szembe.... zugó füleiben 
hallgatni az eret, mint háborús örvényt szédült feje fe- 
lett? Egyszer suh... az érnek szétpattan a medre, kiront 
a piros vér tóvá kerekedve, de migi az utolsó csepp vér is 
elakad, szenved... ki mondja meg, miféle kinokat?c Csak 
nem fogjuk elhinni, hogy a nemes várurnő tud ily hóhéri 
gondolatokban gyönyörködni? Inkább a költő beszél itt 
helyette, ki a leiró remeklésre kinálkozó alkalomból félre 
tolta bábját és maga vette át a szót helyette. (A hang- 
utánzó suh naivságig menő realizmus.) Vagy elhihetjük-e 
a jó öreg várnagyról is, az ilyen beszédet: ckiomolhat 
véred s asszú hamvaidból kihalhat a féreg...:? 
HK lelkiállapotok közűl szintén azokat szereti, me- 
lyeknél a lélekre hirtelen mért ütés a testre is kihat, s 
ezt mintegy elbénítja, vonaglásba ejti. Durazzo  észre- 
véve, hogy ütött utolsó órája: celképed,... haja mered, 
makog is, de torkán szava görcsbe fullad. Budának 
Etele közeledtére, chaja merevedni sisak alatt kezde, há- 
u 2 23 éz Ég A 
