
91 
Ő sem maradhatott tehát távol a politikától. Mindjárt 
első müvében a megyei életnek akkortájt regényben és 
szinpadon egyaránt ostorozott ferdeségeit, a tisztújítási 
korteskedést gúnyolta ki. Második, hírnevét tulajdonké- 
pen megalapító művében, a kitüzött pályafeltételekhez 
tartva magát, egy népies hőst vett fel, Toldit, oly 
pórsuhanccá alakítva át, ki :a viszonyok jármát le- 
rázza s felfelé tör.z A forradalom előestéjén készült 
e mű, de ne véljük, hogy tán így szól a néphez: 
s"Elnyomott feleim, emeljétek fel fejeteket, jogotok van 
rá, a kín és nyomor után eljött a szabadság, testvéri: 
ség és egyenlőség hajnalalc Nem, Arany sohasem volt 
republikánus, őt a jobbágyság szenvedései nem politikai 
eszmékből, csak emberbaráti érzésekből indítiák 
dacos keserűségre.") AK forradalom közeledte nem tölti 
el őt rajongással; még 1848-ban is politikai opportu- 
nitást, békés utat javasoltat egyik hősével (Wesselényi) : 
legföljebb csak annyit tesz, hogy a hazáért dicsően halni 
bátorítson arra az esetre, ha jőne egy nagy vesze- 
delem.c-tt) Egyetlen egyszer, szintén a mult örve alatt 
enged nyilvánulást forradalmibb érzéseknek, midőn mint- 
egy a kuruckori -Ne higyj magyar a németnekc elvét 
visszhangoztatva, óv attól, hogy a szószegő osztrákkal 
szóbaálljunk.F"t) 
Máskülönben nem demokrata. Mint önmaga, úgy 
hőse Toldi is csak olyan elbocskorosodott nemes, de nem 
született paraszt. Toldi, bár egészen a nép fia lett, mezei 
munkának él, de korán megérzi, hogy cő nem született, 
nem teremiőzött parasztnak. Gyermekkorában éjfélig is 
elhallgatja atyja dicső tetteit, sőt a hajnal is tünődve 
4) A szegény jobbágy. 
£x) Losonczy István. 
t4X) Rákócziné balladája. 
zá SEN Sz s ÖNÉ "an al aaa E EZ té 4. 2 A 
