36 
tán megy keresztül következetesen. A könyvdrámánál 
azonban vagy túlterhelt, vagy túllaza a cselekvény, mely 
itt voltakép csak esemény. Igy Madách néhány óra tar- 
tamába szoritva akarja lefolyatni előttünk a zsidóknak, 
Egyptomból Palestinába vándorlását; majd meg Csák 
bukásának végnapjait hetekké nyujtja, magától a katasz- 
trófából alkotván öt felvonást. Mindezt politikai célza- 
tosságból teszi: t. i. hogy itt :a nemzet és elveszett 
dicsőség nagy sírjax köré idézze, már szabadságharcunk 
előtt, a mult nagy árnyait; amott viszont egy nagy 
nemzeti vérkeresztség példaképétől élessze az absolu- 
tizmus korában reményünket. E célzatosság mellett el- 
enyészik a művészi szempont; a szerkezet oeconomiájáról 
alig szólhatni, hisz mintaképül Shaksperenek is legtö- 
redékesebb alkotásai, a  history-k szolgáltak, amelyek 
szentesitésére . Németországba külön aesthetikai elmélet 
keletkezett a Genieperiod hatása alatt. 
Csakhogy a mi Shaksperenél e műveket művé- 
szileg is becsesekké teszi, és ami egy Kraftgenienél a 
költészet és őrültség képzelődései közt határt von: az 
émberalkotó, a jellemző képesség, Madáchnál tulajdon- 
képen ez tanuskodik drámai erejének fogyatékosságáról. 
Alakjainak nincs rendes érverésük: vagy lázban, vagy 
végkimerültségben szenvednek; magatartásuk ünnepiesen 
feszes, cothurnusi föllengzésüktől egy olyan lépést sem 
tehetnek, mely ráillenék az utcakövezetre; a fenség és 
torz közt hánykolódnak, a természetesség középutja zárva 
van előítünk. Energiájuk dagályba fúl; egyszer ihlet- 
ségtől vannak megszállva, máskor meg részegségtől ve- 
szettek; hol nymbustól környezvék, hol sárban fetren- 
genek. Következetesen végig fejlesztett jellemrajzot ne 
kivánjunk. 8 
Mózest idézzük itt példakép, mint akiben leginkább 
tudta Madách megtestesíteni a nagyságot. 

