44 
iités sincs; a jövőtől mindössze a fourierismus rég hi- 
telvesztett ábrándjaihoz visszatérést vár. Mellőzve ama 
fizikai raifináltságot, mi a jövő nemzedékek szervezeté- 
ben egyre nagyobb arányokat fog ölteni s az egyre 
silányuló kültermészettel szemben a létet vajmi sajátossá 
alakítja majd át, egyenesen Helmholtz, Dubois-Reymond") 
természettudományi jóslataira szökken, melyek az em- 
beriség végével foglalkoznak. Az egyes szinek kidol- 
gozását mi illeti, mindössze Athen, Róma, Prága ra- 
gadja meg képzeletünket: a két elsői már a tankönyvek 
gyermekkori reminiscentiái költőiséggel környezik. AK Lu- 
cia és fia közti vonzó jelenet maga csak egy fiatalkori 
drámából módositott kölcsönzés; a Keppler s neje je- 
leneteiről pedig már emlitettük, minő subjektiv érzések 
utóhangzása. A többire nézve, bár kivétel itt-ott még 
akad töredékesen, elmondhatni Szász Károlylyal, hogy 
"Madách eszmei magassága dacára, minden megindu- 
lás nélkül hagy, nincs benne költői ereje a kivitelnek.c 
De íly merész koncepciónak sikerült kivitele jöfor- 
mán a lehetetlenségek közé is tartozik: a világ összes 
korait s helyeit drámai jelenetezésekben jellemezni, a 
legshakspereibb erőt is megviselné. De épen ez a merész 
koncepció vall a  Kraítgeniere. Hogy Hugo Viktor a 
Századok Mondakörében ugyanily titáni ötlettel küsz- 
ködött, több esetleges találkozásnál: a szellemrokonság 
kifolyása. A :Tündérálomc tervrajzában a szinek össze- 
visszasága hasonlóan csak merész alkotásra hajlamát mu- 
tatja Madáchnak. Ime e töredék tervrajza, mely kevéssé 
igérkezik igazolni azt a  célzatosságot, amit Bérczy K. 
az egész műnek tulajdonitott, t. i., mintha saz embert, 
mint a lég tündérei iréfás szeszélyeinek játékátxc akarta 
volna festeni, a Szent Ivánéji álom módjára: :l. sz. 
tk) (Későbbi jegyzet. V. ö. Flammariont is.) 

