zadaltk őő f dldsaka baba ék été e be Lét hó SÖRÉRT LÉ d VENEN AT EY NT TT VEZETETT META AT KERETEN 
1 c a s há ba vgy 
46 398 
olvasztani nincs elég ereje. Nagy műveiben is mindun- . 
talan reminiscenciákra bukkanni. Legsikerültebb drámá- 
" jában, Mózesben a Riedl Frigyestől emlitett shaksperei 
nyomok mellett nem egy Kraftgenie rokontárgyu műve 
szólalhatna fel tulajdonjog-kérdésben. Az cdEmber Tra- 
gédiája:, habozás nélkül kimondhatni, Goethe s Byron 
együttes hatása alatt fejlett. Már a  műforma azonos, 
olyan drámai költemény, ahogy ez ujkori misztériumokat 
elnevezték. Buyuron Cainjában Madách keretét s alap- 
gondolatát egyaránt megtalálhatni. A tableauk eszméje 
Cain olvasása után fejlődött ki Madách képzeletében. 
Byronnál ugyanis Lucifer így szól Cainhoz: 
— — — — I will show 
— — — — The history 
Of past and present and of future worlds (Act II.) 
Byuron Luciferje ugyan a praeadamitáknál, az ősvi- 
lág protophantasmainál kezdi tableauit és nem folytatja 
igéretének teljesítését. A kivitelnél aligha alaptalanul 
Shelleynek tulajdonithatni befolyást, kinél Mab királyné; 
Janthe szellemének szintén a mult, jelen s jövő büvké- 
 peit mutatja,") mindannak guintessentiáját, sőt még an- 
nál is többet nyujtva, mi Madáchnál található. Shelley 
az egyes szineket monodrámákká alakítja, beszélő sze- 
mélyeket léptet fel, amiben Madách drámai jelenetezé- 
sének, szineinek is benfoglaltatik csirája. Az "Ember Tra- 
gédiájánakc alapgondolatát ugyancsak Byron Luciferje 
mondja ki világosan; midőn igy szól Cainhoz: 
Chuse betwixt love and knowledge, since there is 
No other choice. (Ad. I.) 
t) (Későbbi jegyzet. Nem valószinű, hogy Ma- 
dách ismerte volna Maurice Scéve, XVI. századbeli lyoni 
költő művét, a Mikrokosmost, melyben Ádám meg- 
álmodja az emberiség jövőjét.) 

