[6 
vább él, épen ugy, mint az öÖssz-szervezet, ha egyik 
vagy másik sejt el is: tünik. Vannak fontosabb és jelen- 
téktelenebb sejtek, de a tudomány egész területén egyik 
Sincs annyira fontos, hogy -elpusztulásával az egész tu- : ú l 
domány megsemmisülne. Csupán kisebb-nagyobb kár ér- 
heti, ha a tudás az emberi koponyákból természetes 
vagy rendkivüli uton eltünnék. RK tudomány legnagyobb 
része ugyanis immár nem az emberi koponyákban, ha- 
nem az egyéntől független könyvek hagyományában van 
felhalmozva. A könyveken kivül van egyéb is, ami a § 
tudományok leltárához tartozik. Igy a kutatás hagyo- ! 
mányos módszerei, amint azok a tudomány központjaiban 
kialakultak és amelyek csak részben vannak könyvekbe 
letéve. De a tudomány legnagyobb és leglényegesebb . 
része. a könyvek maradandó formájában él. Ezáltal. 
lehetővé vált, hogy az egyes kutató minden személyes 
hagyomány nélkül ott kezdhet a munkájába, ahol a. 
másik — aki "egész másutt és gyakran más időben 
élt — abbanhagyta. A tudománynak ez a maga külön- 
álló élete oly erős és biztos lett, hogy nem képzelhetünk 
. el semmiféle katasztrófát a világ végpusztulásán kivül, 
amely a tudomány elpusztulását okozhatná, amint ez 
az emberiség. korábbi fejlődési fokozataiban oly nagy 
mértékben megtörtént. Képzeljük el a népek történe- 
tében a legmerészebbet: Európát elárasztja a sárga faj. 
Vajjon elpusztulna-e ezáltal az európai tudomány? Semmi 
esetre sem. Először is: mert az európai tudománynak 
erőteljes oltványai növekednek Északamerikában, ahol 
biztos őrizetben gondozzák a tudományos irodalomnak 
csak némileg is jelentékeny eredményeit, amelyeket Euró- 
pában kétezer év munkájával gyüjtöttünk össze. De ha 
Amerikát is elboritaná a sárga hullám, ott van Japán, 
ahol az európai tudomány csemetéje gyökeret vert és 
erős növekedésnek indult. A japán tudományos inté- 

