U.ké.batiilás ípk sert auáldaneri 1 arts d, 2 ALAK FLÁGE LA MÉ A GÁ eye at MEDOL ÉL A MA Tehá Mk aa 1 [779888 
d. 1 ? té WV eb 0 vi 
1 G , v N d 9 
zetek kellően fel vannak. szerelve az európai tudomány 
odavágó irodalmával. A tudománynak, az emberi szel- . 
lem eme legnagyobb kincsének, a maga önálló élete 
olyannyira ellenállhatatlanul megerősödött, hogy nem tud-. 
juk máskép elképzelni teljes elpusztulását, mint ha a 
földkerekség összes felsőbb rendü emberisége elpusztulna. 
Ezért is nincs más emberi tevékenység, mely oly iga- 
zán nagy és állandó közkincse volna az emberiségnek, 
mint a tudomány. Legközelebb áll hozzá a müvészet és 
a vallás, de általános emberi: vonatkozásaikban. ezek is 
. ". messze elmaradnak a tudomány rhögött. A vallások az 
" —— emberiség fejlődése folyamán mindig számosabb és több- 
féle részre szakadtak és ezáltal szükségkép meggyöngültek, 
"viszont a tudomány mindinkább zártabb, egységesebb és 
. ezáltal erősebb lett. Gyakorlatilag semmi kilátás sincs arra 
nézve, hogy valamelyik vallás a többieknek: visszaszoritá- 
. sával az egész emberiséget meghódithatná. Mert az em- s8 
. beri szellem fejlődésének mostanáig átélt története . ahhoz a 
a kétségtelen következtetéshez vezet, hogy a vallások j 
visszafejlődésben vannak, ellenben a tudomány különö- ; 
sen az utóbbi évtizedekben duzzadó életerőt, hatalmas 
asszímiláló és gyarapodó képességet mutat. ; d 
K műiüvészettel ugy vagyunk, mint a vallással. A tudo- f 
mánynak nincs tősgyökeres, nemzeti jellege. A világ  bár- 
mely zugában feltalált tudományos eredmény jellegének 
és természetének minden megváltoztatása nélkül közös kin- 
csévé válik az egész tudományos közösségnek. AK müvé- 
szet ellenben mindenkor szükségképen hozzásiímul a kü- 
lömböző fajok és nemzetek különösségeihez és egyéni j 
sajátosságaihoz. Bármennyire igyekezzünk is például a: 4 
japán müvészettel megismerkedni, bizonyos, hogy az sóha- 
sem fogja az európaiból az áhitatos érzésnek azt a fokát 
kiváltani, mint a japánból. Az európai inkább tudományos, 
néprajzi érdeklődéssel, mint esztétikai érzéssel szemléli e 

