
13 
A tényleges viszonyoknak különösen világos áttekin- 
tését kapjuk, ha feltesszük azt a kérdést, hogy milyen 
kölcsönös vonatkozás van az egyes tudományok közt 
és hogy egyátalán van-e valamely törvényszerü vagy 
rendszeres összefüggés köztük? Itt természetesen csak 
a valóságos tudományok vétetnének számitásba, mig az 
áltudományok, a skolasztikusok önmaguktól elesnének. 
HK tudományok ilyen osztályozását sokszor megkisérelték. 
Ezek a rendszerek, egynek a kivételével, kölcsönösen 
elnyomták egymást. Csupán Comte Ágostoné, a fÍfrarcia 
filozófusé, az, amely némi kiegészitéssel és változtatással 
a tudományról alkotott mai felfogásunkhoz hozzáidomit- 
ható. B tudományoknak ez a rendszere természetesen 
a tiszta tudományokra vonatkozik. Az alkalmazott tudo- 
mányok, vagyis a technikák t. i. a véletlen napi szük- 
ségletek kényszere alatt állnak, miért is nem foglalhatók 
közvetetlenül logikus rendszerbe. RK tiszta tudományokat 
ellenben épen rendszerességük és törvényszerüségük jel- 
lemzi és ezáltal eleve megadják annak a lehetőségét, hogy 
törvényszerü és pontosan meghatározott összefüggésbe 
hozassanak egymással. Ez az összefüggés nyilvánvaló 
. lesz, ha megvizsgáljuk a fogalmakat, ezt a közös 
alapot, amelyen minden egyes tudomány fölépül. 
HK különböző tudományok lényegesen és jellemzően 
ama fogalom-csoportok szerint különböztethetők meg egy- 
mástól, amelyeket mindegyik tudomány kölcsönös össze- 
függésbe hoz egymással és amelyeknek következményeit 
vizsgálja. Ha sikerül a fogalmaknak rendszeres felosz- 
tását adnunk, akkor egyuttal megkapjuk a tudományok 
rendszerezését is. Ez a felosztás önként következik min- 
den fogalomnak abból az általános tulajdonságából, mely 
szerint minden fogalomnak van tartalma és köre. 
KA fogalom tartalmán a különböző részeinek az összeségét 
értjük, az egyszerübb fogalmakat, amelyek együtt ezt a 
u, A PgA OVON 
