14 
különös fogalmat álkotják. A kő fogalmához például 
hozzátartozik a suly, a szilárd alak, a keménység, 
szin, sürüség, kémiai összetétel stb. tulajdonsága. Ezek az 
egyes fogalmak valamennyien egyszerübb rész-fogalmai a 
kő összfogalmának és ennek tartalmát teszik. AR kő fo- 
galmának körét viszont ugy kapjuk meg, ha minden 
tárgyat arra nézve megvizsgálunk, hogy bir-e a jel- 
zett különleges ismertető jegyekkel. Amely tárgyak a kő 
fogalmának részletes tulajdonságaival birnak, azok e fo- 
galom alá tartoznak és a kövek összesége alkotja a 
kő fogalmának a körét. 
Nyilvánvaló, hogy a fogalom e két alaptulajdon- 
sága, a fogalom tartalma és köre forditott viszonyban 
van egymással. Minél dusabb valamely fogalomnak a 
tartalma, annál csekélyebb azoknak a tárgyaknak a 
száma, amelyekre ez a tartalom illik, vagy amelyek 
ennek a fogalomnak megfelelnek — annál szükebb tehát 
a köre. Viszont minél kisebb az egyes tulajdonságoknak 
a száma, amelyek egy fogalomba összefoglalvák, annál 
több tárgy tartozik alája, annál nagyobb a fogalom köre. 
Minden fogalomnak megvan ez a két tulajdonsága 
és pedig ebben a jellemző megforditott viszonyban, ugy 
hogy ennek alapján az összes fogalmakat rendszerezni 
lehet. Kezdhetjük például oly fogalmakon, amelyek leg- 
kisebb tartalommal és viszont a legnagyobb körrel bir- 
nak, amilyenek: a dolog, csoport, rész, egyenlőség stb. 
és e fogalmakból egy tudományt alkotunk, amely tehát 
az összes elgondolható tudományok közt a legáltaláno- 
sabb és a legátfogóbb lesz, mivel ki fog terjedni gon- 
dolkodásunk minden tárgyára. Viszont a tárgyalt fogal- 
mak tartalmáról ez a tudomány a legszegényebb és 
a legkevésbé változatos közléseket fogja tenni, aminthogy 
a tartalom nagyobb gazdagságát szisztematikusan ki- 

