
15 
zárja. IIy módon keletkezik a legáltalánosabb tudomány, 
a logika. RA logika a különböző dolgokat csoportokba 
osztja és a fogalmakkal való bánásmódra tanit. 
Ha a fogalmakat kissé gazdagabban specializáljuk, 
akkor elérkezünk a mennyiség és nagyság fogalmaihoz, 
ennek a tudománya a mathematika. További spe- 
cializálás elvezet a tér és idő fogalmához, ez pedig 
a geometriához ésavele rokon kinematikához, 
a mozgás-tanhoz. E tudományok mind a dolgok általános 
tulajdonságaival foglalkoznak, ezért is egyátalán nincsen 
olyan dolog, mely nem lehetne a tárgyuk. A logika 
a legáltalánosabb a három tudomány közt, ennek ter- 
mészetesen minden dologhoz van köze. Már megszámlálni 
és megmérni nem minden dolgot lehet, a tér- és időbeli 
meghatározás pedig még további specializálást tételez föl. 
A tudományok első csoportját rendszerező-tudomá- 
nyoknak nevezzük. Ezek a legáltalánosabb tudományok, 
amelyek ezért immár a legaprólékosabban vannak ki- 
müvelve. Erről már az is könnyen meggyőzhet ben- 
nünket, hogy sem a logikában, sem a mathematikában, 
sem a geometriában semmiféle uj, nem várt, meglepő 
felfedezéseket nem várunk, holott a 17. és 18. században 
a mathematikai felfedezések a tudós társadalmat a leg- 
nagyobb izgalomba ejtették. Ezek a tudományok mai 
fejlettségükben lényegükre nézve megállapodtak és to- 
vábbi fejlődésük főkép azoknak a területeknek tökélete- 
sebb kimüvelésére szoritkozik, amelyek eddig kellő ápo- 
lásban nem részesültek. 
A rendszerező tudományokhoz csatlakozik a fizi- 
kai vagy energetikai tudományok csoportja. Ez 
a szervetlen jelenségek egész területét felöleli és az 
energetika nevet onnét kapta, hogy ebben az egész cso- 
portban az energiát ismerték fel főfogalomnak. A 
szimmetria kedvéért hármas felosztást tehetünk és meg- 
17 AY A 
ké di 
AT ÁRA 
